prot · GW09132 · 2009-06-15 00:00:00 — Jag kan återigen konstatera att det är klimatinvesteringsprogrammet som oppositionen i hög grad hänger upp sin klimat- och energipolitik på. Man återkommer ständigt till att det ger en miljon ton. Ja, men till vilken kostnad? De åtgärder vi vidtar i den här propositionen är samhällsekonomiskt effektiva. I klimatinvesteringsprogrammet gick var tionde krona till administration. Jag kan konstatera att det inte är så jag vill använda våra gemensamma pengar, det vill säga skattepengarna. Jag kan också konstatera att jag fortfarande inte har sett hur man ska finansiera de åtgärder man vill vidta enligt oppositionens politik. Vi lägger till exempel från alliansens sida på kommersialisering av miljöteknik, energiteknik och hållbara städer. Det, herr talman, kan jämföras med vad klimatinvesteringsprogrammet kostade 2006, en budget som den dåvarande regeringen lade fram. 2006 kostade klimatinvesteringsprogrammet . Det vi gör 2010 handlar om mer, men vi väljer att göra det med riktade satsningar och satsningar som vi vet kommer att ge effekt. 67 () replik: Jag fick inget svar om energieffektiviseringen, där utredningen visade att det finns en väldigt stor potential som dessutom är lönsam. Ni tyckte inte att klimatinvesteringsprogrammet var tillräckligt effektivt. Det fanns också anledning att se över och förändra det. Vi skriver också i vår motion att vi vill göra det. Men jag skulle vilja höra lite mer om hur ni ser på energieffektivisering. Hur kan man åstadkomma något med så lite satsningar som en sjundedel av det utredningen säger att ni borde satsa för att uppnå ert mål, som är något lägre än vårt. Hur går den ekvationen ihop? 68 () replik: Jag tycker inte att det är så konstigt att energieffektiviseringen inte har debatterats så mycket just här och , för den frågan behandlas ju egentligen i ett annat betänkande som näringsutskottet hanterar. Låt mig konstatera att det är första gången vi sätter upp ett nationellt mål för energieffektivisering hur mycket vi ska effektivisera till 2020. Jag tycker inte att det är särskilt små satsningar som kommer att göras. Det handlar om . Det är nästan i nivå med klimatinvesteringsprogrammet 2006. Det är rätt rejäla satsningar som jag är helt övertygad om kommer att leda till att vi når målsättningen om att energieffektivisera till 2020. Och jag skulle definitivt inte vara ledsen om vi når längre än den målsättningen. 69 (): Det kan inte finnas någon annan utgångspunkt i det här ärendet än målsättningen att kommande generationer ska ha rätt att uppleva en jord i ekologisk balans. Det ska gälla globalt. Kommande generationer och tredje världens befolkning ska inte behöva betala priset för de skador som vår generation i den rika delen av världen har vållat. Vi har det yttersta ansvaret för att hejda klimatuppvärmningen och dramatiskt minska utsläpp av växthusgaser till atmosfären. För att komma dithän har fyra grundläggande principer: förorenaren ska betala, internationellt samarbete och avtal, förvaltarskap och biologisk mångfald samt slutligen teknikoptimism och kostnadseffektivitet. Tillsammans i alliansregeringen har vi höga ambitioner. Vi fortsätter, utvecklar och ökar tempot i klimatarbetet, och vi vidtar många konkreta och offensiva insatser, till exempel en fossiloberoende fordonsflotta 2030, en ökad energieffektivisering och främjande av förnybar energi. I dagens fick regeringen stöd av , klimatförhandlare i . har visat vad man kan göra, säger han, genom att sätta upp exakta och inspirerande standarder. Han vill trappa upp tempot och anser att och är nära allierade i sina strategiska mål. Jag vill nämna något om energieffektivisering eftersom det har nämnts här i den tidigare debatten. Vad gäller energieffektiviseringens mål på är det min bestämda uppfattning att det kommer att krävas ytterligare ansträngningar på området. Det kommer att vara möjligt då tekniken utvecklas. Dessutom är ekonomin en mycket stark drivkraft. Kraven borde dessutom successivt kunna höjas. Risken finns annars att utökning av energislukande maskiner etcetera äter upp vinsten. Jag vill i det här sammanhanget, trots den debatt som har varit mellan opposition och alliansregering, ge ett erkännande till delar av den tidigare regeringens miljöpolitik. De har medverkat till ett bra utgångsläge för alliansregeringen. har ett gott miljöanseende internationellt, och vi fortsätter nu det arbetet konstruktivt. Den ideella sektorns och det civila samhällets engagemang och kunnande är också värda att lyfta fram, men jag ska erkänna att jag emellertid hade önskat ett annat tonläge som öppnat för en större och mer konstruktiv dialog oss emellan. Men jag vet att vi har olika roller. Jag uppskattar viljan att påverka vår värld i en klimatvänlig riktning. Alliansregeringens målmedvetna och höga ambitioner kommer med stöd att ge förutsättningar för ett starkt svenskt ledarskap i samband med den internationella klimatöverenskommelsen. Jag uppskattade Per slutsats i hans anförande. Det gav ändå ett hopp om att alliansregeringen kommer att få det stöd som den behöver. Vi har siktet inställt mot att nå fram till en global, långtgående överenskommelse som vi tar ett nationellt ansvar. har vi exempelvis ett mål att vara utan nettoutsläpp av växthusgaser. Ett positivt erkännande gav för övrigt WWF:s generalsekreterare i samband med en . Då nämnde han att politiker, oavsett partitillhörighet, i internationell jämförelse är miljöextremister. Vi kan alltså alla få känna att vi i detta avseende är extremister i den positiva bemärkelsen att vi vill oerhört mycket och jobbar för det. För oss i allianspartierna handlar det inte om en inbördes tävling om högsta procentsats, utan det handlar om en politik som grundar sig på dagens tillgängliga forskningsrön, på Klimatberedningens och det vetenskapliga rådets analyser, på dialogmöten med näringsliv och det civila samhället och på EU:s klimat- och energipaket. Globalt sett måste utmaningen tacklas gemensamt, effektivt och utan dröjsmål. Jag vill för våra lyssnares skull försöka reda ut en del begrepp som kan verka förvirrande. När vi ibland talar om att minska utsläpp i den icke handlande sektorn betyder det en minskning i de sektorer som har rådighet över, exempelvis trafiken, jordbruket, bostäder, lokaler och avfall. Alliansregeringen ämnar minska utsläppen av dessa växthusgaser . Vi konkretiserar på område efter område hur dessa totalt växthusgaser ska minskas. ska transportsektorn vara fossilfri. Arbetet behöver nu drivas på rejält för att klara delbetinget . Biogas och elhybrider står i fokus, och extra satsningar görs på dessa områden. Oljeuppvärmningsförbudet inom bostadssektorn ska vara klart , och satsningar på energieffektiva byggnader vinner terräng. Som alingsåsare är jag särskilt stolt över passivhussatsningarna. Jordbrukssektorn kommer att få minskade dieselskattesubventioner. I den andra vågskålen kan denna sektor sitta inne med ett vinnarkoncept det är jag alldeles övertygad om som energiproducent och som producent av sunda livsmedel som alltmer efterfrågas samt genom de satsningar som erbjuds för en hållbar utveckling inom ramen för landsbygdsprogrammet. Det som skiljer oss från oppositionen är uppfattningen att vi ska tillvarata möjligheterna och göra insatser också i andra länder. Vi föreslår insatser på som vi kan tillgodoräkna oss. Det är ett vinnvinn-koncept. Den så kallade handlande sektorn är ett handelssystem inom EU och innefattar förbränningsanläggningar för el- och värmeproduktion, oljeraffinaderier, koksverk, järn och stål, massa och papper för att nämna några exempel. Beslut har fattats inom EU om att minska denna del . Alliansregeringen har drivit på och driver framöver att den nivån ska höjas , vilket egentligen redan har beslutats, under förutsättning att andra länder följer efter. Flyget kommer att inrymmas i detta handelssystem . Regeringen driver också på för att sjöfarten ska inlemmas. har 700 anläggningar som inlemmats i systemet. De står för totalt av växthusgasutsläppen. Det man inte kan vara nöjd med är hur fördelningen av utsläppsrätter skett. Det är inte acceptabelt att dela ut den största andelen gratis. Det måste betraktas som ett misslyckande inom EU, och jag är glad att den driver på för att utsläppsrätter ska auktioneras ut. För att klara åtaganden krävs inledningsvis stora ekonomiska resurser, men kommer det att vara en lönsam affär att satsa på miljöåtaganden, göra miljösatsningar. Vinsten är givetvis att vi kommer att rädda vår miljö. Regeringen har lagt fram kraftfulla paket inom klimat- och energiområdet. Det handlar om 7 miljarder, varav 4 miljarder i ökat utvecklingssamarbete. Det bidrar till att utvecklingsländerna kan vidta åtgärder för att begränsa halten av växthusgaser, arbeta med återbeskogningsprojekt, skaffa sig bättre teknik och alternativa energikällor. Den biologiska mångfalden är en liberal hjärtefråga. Det finns en tydlig koppling mellan åtgärder för att minska förlusten av biologisk mångfald och påverkan på klimatet. Vi har ständigt påmints om den bufferteffekt som rik biologisk mångfald innebär. En aktiv naturvårdspolitik bidrar alltså till att minska utsläppen av växthusgaser. Den globala mångfalden av olika ekosystem som skogar, våtmarker, gräsmarker, fjäll, floder och hav har en avgörande betydelse för balansen av växthusgaser i atmosfären. Välmående ekosystem och rik biologisk mångfald är viktiga för att mark, hav och biomassa ska kunna binda än mer koldioxid. Därför måste vi på alla sätt hejda den globala utarmningen av den biologiska mångfalden, också ur ett klimatperspektiv. Jag vill, herr talman, sist men inte minst lyfta fram tredjevärldenperspektivet då utvecklingsländernas situation är en annan liberal hjärtefråga. Som grund för anpassningsåtgärder och utsläppsminskningar behövs insatser för kunskap och kapacitetsutveckling i utvecklingsländerna som det måste ske ett aktivt arbete inom fattigdomsbekämpningen. och andra industrialiserade länder måste ta sitt ansvar och bidra till finansiering av utsläppsminskningar i utvecklingsländerna. Det är viktigt att utskottet så tydligt skriver att man utgår från att rättvisefrågorna uppmärksammas i arbetet för att bidra till fattiga länders hållbara utveckling. Industriländerna måste gå före genom att minska sina utsläpp men också genom att bistå utvecklingsländerna vad gäller anpassning, teknologi, finansiering, kunskap och kapacitetsuppbyggnad. De 4 miljarder som regeringen satsar på klimat och utveckling i biståndet kan bidra till såväl klimatåtgärder som stöd till hållbar utveckling. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. (Applåder) I detta anförande instämde (fp). 70 PER () replik: önskar att vi inte ska hålla på så mycket med sifferexercis utan basera det vi säger på vetenskap. Jag vill hävda att det är vad oppositionen gjort i sitt klimatarbete och också i sin kritik av regeringen, alltså att regeringen inte följer vetenskapen. hänvisade till Klimatberedningen, men det stämmer inte att regeringen följer Klimatberedningen. Tvärtom går regeringen i allra högsta grad ifrån det som samtliga partier i Klimatberedningen var överens om. Klimatberedningen sade att vi i skulle minska , men regeringen klarar bara av . Utöver det kan sedan åtgärder vidtas i andra länder. Ungefär där har också oppositionen landat. Vi säger i , och på det lägger vi ytterligare så mycket. Eftersom vetenskap efterfrågades kan jag nämna att i sitt program Greenhouse Development Rights säger att vi egentligen borde minska i varav ungefär hälften inom landet och hälften i form av åtgärder utomlands. Det är förstås inte ens i närheten av regeringens mål. Regeringen ligger på totalt, vilket är långt ifrån institutets förslag. trodde att den stora skillnaden mellan alliansen och oppositionen var att vi från oppositionens sida inte ville göra saker utomlands. Det är inte sant. Det stämmer inte. Skillnaden är att medan regeringen använder sig av internationella åtgärder för att minska de egna ambitionerna, för att slippa vidta åtgärder i , väljer oppositionen att använda sig av åtgärderna. Just för att de är effektiva kan vi använda dem till att föra en ännu mer ambitiös klimatpolitik, ta ut svängarna ännu mer, våga ha ännu radikalare klimatmål. Det vi kritiserar regeringen för är att den väljer att göra dessa investeringar för att spara pengar i stället för att ha en ambitiös klimatpolitik. 71 () replik: Jag vill börja där Per slutade slippa vidta åtgärder. Det handlar inte om att slippa vidta åtgärder. Det handlar om att vidta åtgärder på det mest kostnadseffektiva sättet. På så sätt kan vi också vidta en mångfald åtgärder. Det är vad det handlar om. Vi kan ta som exempel. Om vi satsar en hundralapp på ett projekt i eller för att minska klimatutsläppen kan det vara värt . Det handlar alltså om att vi på ett mycket kostnadseffektivt sätt ska använda det som styrmedel. Beträffande procentsatser är jag övertygad om att många väljare undrar över alla procentsatser som det bollas med hit och dit. Men den som nämner den högsta procentsatsen är inte nödvändigtvis den som också vinner. Det handlar inte om det. Här handlar det om trovärdighet. Vi ska satsa så högt det är möjligt. har vi grundat detta på vetenskap, på den forskning som finns. Det vill jag betona. Vi vet inte vad vi kommer att möta för rön . Då måste vi omvärdera detta. Den forskning som vi har att ta ställning till, alla de dialogmöten som har ägt rum och EU:s energi- och klimatpaket är det som alliansregeringen har baserat sitt beslut på. Det är det förslag som ligger. Vi upplever att vi också har fått omvärldens kredit för att vi har en oerhört ambitiös klimatpolitik. 72 PER () replik: Det vore intressant att höra vilken vetenskap menar att regeringens politik grundar sig på. Den vetenskap som vi har tagit ställning till och som regeringens vetenskapliga råd, som ju låg till grund för Klimatberedningen, också grundar sig på säger ju att vi måste gå betydligt längre än regeringen har gjort. Vilken forskning är det egentligen som ni baserar er politik på? sade i sitt anförande att man tillgodoräknade sig åtgärder i andra länder. Man gör insatser i andra länder, och därigenom behöver man göra mindre insatser inom . Det är precis så de internationella klimatinsatserna är tänkta, och kritiken från vår sida är att ni gärna använder dem för att minska den totala klimatpolitiken och sänka kostnaderna. Vi använder internationella insatser för att i stället öka ambitionerna och ha en högre målsättning. Vi vill göra i , men vi lägger dessutom på åtgärder internationellt sett och kan därigenom nå längre. Jag vill också fråga om finansieringen av internationella insatser. Faktum är ju att regeringen har tagit de pengar som används för åtgärder internationellt och som man sedan avräknar för att slippa vidta åtgärder i från biståndet. Det är biståndspengar som man har använt för att finansiera hela det arbetet. Frågan är: Tror att behovet av bistånd kommer att bli mindre , med klimatförändringar som kommer att leda till mer väderrelaterade katastrofer och så vidare? Är det verkligen en bra politik att ta pengar från biståndet för att finansiera klimatåtgärder internationellt och för att slippa vidta åtgärder i ? Det är också värt att påpeka att det strider mot Kyotoprotokollet, där man tydligt skriver att alla insatser för internationell klimatpolitik måste vara additionella, det vill säga att de ska gå utöver det ordinarie biståndet. Regeringen har tyvärr alltså brutit mot det protokoll som har varit med och skrivit under. Tycker du att detta är ett rimligt sätt att finansiera dessa åtgärder, ? 73 () replik: De internationella forskningsrönen med IPCC, Sternrapporten och annat ligger givetvis till grund. Sedan är det Klimatberedningen och Vetenskapliga rådets analyser. Vetenskapliga rådet kommer dessutom att inkallas igen för att följa detta, och det är otroligt viktigt. Självklart ligger också dialogmöten med hela det civila samhället, med näringslivet och EU:s klimat- och energipaket till grund. Något som sällan tas upp och som jag tycker att det är viktigt att också nämna i sammanhanget är den kraft som finns inom marknaden marknadens kraft och företagarnas kraft. Även när vi har satt en nivå, ett golv, kommer vi att överträffas, för detta kommer att vara en ekonomisk drivkraft. Det kommer att betyda mycket. Bistånd är otroligt viktigt för mitt parti och för många i alliansen. Det är en helig princip att vidmakthålla ett högt bistånd. Separat bistånd kommer att behövas, men klimatbistånd är också en otroligt viktig del. Vi vet att de fattigaste länderna är de som drabbas hårdast, och om vi inte får bukt med de problemen kommer vi att se en mängd klimatflyktingar och få uppleva hur människor drabbas fruktansvärt. Därför behövs båda dessa satsningar. 74 () replik: Jag tror att har missförstått skillnaderna mellan regeringens och oppositionens politik. Det kanske beror på bristfällig läsning eller sena timmar i kammaren, vad vet jag? Den samlade oppositionen har faktiskt högre ambitioner än regeringen för åtgärder i tredje världen. Det skiljer sig dock i så måtto att vi inte vill investera pengar i andra EU-länder. En av de första åtgärderna som regeringen vidtog när den kom till makten var att lägga ned de lokala klimatinvesteringsprogrammen i , där vi bytte till treglasfönster, satsade på biobränslen och liknande saker. vill regeringen göra samma typ av investeringar fast i andra EU-länder. Vi menar att det vore en rimligare ordning att investera i energieffektivisering i än att göra det i exempelvis , som miljöministern föreslog. Men när det gäller tredje världen har vi större minskningar än regeringssidan har. Det är värt att notera. Sedan tar upp Världsnaturfondens generalsekreterare . Det är väl bra att han i något avseende berömmer regeringen. Jag tycker att regeringen ska berömmas för allt gott den gör. Men man måste också fråga sig varför inte tar till sig den andra kritik som Världsnaturfonden har. De säger ju att det är för lite. De vill att man ska göra nationellt. säger att man ska göra nationellt. vill att man ska göra nationellt. , , Röda korset där ordföranden heter och knappast kan kallas för någon röd eller grön extremist vill att vi ska göra . På regeringssidan har vi , gruvindustrin och . Menar man att Världsnaturfonden är ute och cyklar när det gäller de nationella ambitionerna? 75 () replik: beröm berörde oss alla. Vi är klimat- eller miljöextremister i internationellt hänseende på ett positivt sätt. Det absolut viktigaste är det som jag inledde mitt anförande med att säga, nämligen att överlämna en jord i ekologisk balans till nästkommande generationer var man än har slagit ned sina bopålar. Det handlar ju om att vi globalt ska minska utsläppen. Då har vi ett ansvar nationellt. Vi ska sopa framför egen dörr. Men vi har också ett ekonomiskt ansvar att göra detta på kostnadseffektivast bästa sätt. Ett tredje ansvar är att vi i i-världen ska stödja och stötta tredje världen och stå för en stor del av de kostnader som beror på en situation som vi har orsakat. CDM är ett exempel. Vi gör insatser inom EU men också genom dessa mekanismer i andra delar av världen, bland annat i och i . Många av dessa exempel måste vi utveckla vidare. Vi har utvärderat, och allt är inte fullödigt. Här kommer det att krävas mycket arbete. Klimp, klimatinvesteringsprogrammet, är en käpphäst. Vi kan väl ändå påminna varandra om att en utredning gjordes också där. av de insatserna hade kunnat göras mer kostnadseffektivt på annat sätt. Låt oss vara överens om att det viktigaste väl är att insatser görs, vad vi än kallar saker. påminde om de summor det gäller: Det var dubbelt så mycket, nästan 700 miljoner i olika insatser det var 340 miljoner för hållbara städer, och det var många andra insatser. Det viktigaste är väl ändå resultatet? 76 () replik: Det viktigaste är resultatet, och en sak kan vi vara säkra på: Investeringsprogram som läggs ned ger inga resultat, oavsett om de gäller eller . Jag ska ge rätt om CDM: Jag tror inte att vi har någon åsiktsskillnad där. Vi har nog samma syn både på fördelarna med CDM och på kritiken mot CDM. Det finns en hel del att utveckla när det gäller CDM, men det kan vara ett viktigt verktyg för att gå framåt. Där vill jag ge helt rätt, och jag tror att vi tillsammans från svensk sida kan vara med och utveckla de programmen. Det finns brister med dem, men det finns också stora fördelar. När det gäller kostnadseffektiviteten tror jag däremot att det är två perspektiv som man måste ta ställning till. Det första handlar om vad vårt långsiktiga mål är. Om vi vill, som ville i Klimatberedningen, minska våra utsläpp i i storleksordningen till 2050 och sedan gå vidare kommer vi förr eller senare att få minska våra utsläpp i , det vill säga alla minskningar måste göras. Då spelar tidsordningen ingen roll. Vi måste göra de där utsläppsminskningarna. Då tror vi att det är bättre att göra dem så att vi får fram så bra teknik som möjligt, som vi kan sälja till andra länder. Det är inte sist ut ur fossilsamhället som är vinnare utan den som är först in . På det här sättet kan vi skapa nya jobb och ny tillväxt i . Det andra handlar om att ITPS, , har granskat kostnadseffektiviteten i de där internationella åtgärderna och kommit fram till att det i väldigt hög grad handlar om växelkursförändringar och i väldigt liten grad om kostnadseffektivitet, det vill säga de åtgärder vi gör i kan vara väl så kostnadseffektiva. Och när det handlar om svenska skattepengar vågar jag hävda att de används bättre i än i . 77 () replik: Det är resultatet som räknas. Vi är resultatinriktade, och vi kommer att tillsammans med EU:s övriga 26 länder driva på för att komma fram till ett progressivt resultat i klimatförhandlingarna. Teknik och marknadskrafter nämns alldeles för sällan. Det är viktigt. Men jag tänker på marknadskrafternas möjligheter. Här handlar det om den gröna tekniken och möjligheten att sälja och exportera. Här har vi oändliga möjligheter i vårt land men också runtikring. Den potentialen ska vi ta vara på. Vi kommer att fortsätta att vara kostnadseffektiva, för vi har ett ansvar gentemot våra invånare att förvalta dessa medel på ett kostnadseffektivt sätt. Jag är övertygad om att vi i den ekonomiska kris vi nu befinner oss i kan ta vara på det här genom att arbeta mycket med grönt företagande, grön teknik. Här finns en oändlig möjlighet. Avslutningsvis, herr talman, vill jag ändå upprepa att vi satsar. Vi har en hög ambition. Klimatutsläppet ska minska . är målet inget klimatutsläpp. är målet en fossiloberoende bilpark. är målet att det ska vara slut på fossiluppvärmning. , är målet att det ska vara förnybar energi, där vi satsar 100 miljarder. Jag tycker att vi, så långt, kan känna oss nöjda med det här arbetet. Och vi kommer att gå vidare. Vi tar ställning till forskningsrön, steg för steg. Och detta får vi utvärdera. 78 (): Vad hjärtat är fullt av talar munnen, så risken är att jag kommer att stå här något längre än min utsatta talartid. Världen, och vi alla står inför stora utmaningar. Både du och jag som individer står inför dem. har vi mycket påtagligt blivit varse att vår värld inte längre tål de påfrestningar som vi människor utsätter den för. Forskningsvärlden har gett oss den ena larmrapporten efter den andra, och IPCC:s senaste rapport var mycket alarmerande. Den ekonomiska krisen, som drabbat världen på ett skådat sätt, har ställt mycket på sin spets, och gäller det för världssamfundet att på ett smart sätt ta sig an de här båda utmaningarna . Här har haft, och kommer än mer att ha, en ledande roll i arbetet. Inte minst vår miljöminister har ett stort ansvar och stora möjligheter att få saker att hända på den internationella arenan. För att han ska lyckas krävs dock att har en ansvarsfull och tydlig politik på klimatområdet, vilket vi nu har fått i och med den proposition som vi nu behandlar. har sedan partiet bildades haft miljö- och klimatfrågan högt på agendan.