prot · GX0944 · 2009-12-07 00:00:00 — Dessutom har regeringen föreslagit undantagsregler för medlemskap och ersättning för de individer som lämnar sjukförsäkringen. Regeringen anser att det finns skäl att eftersträva att alla som arbetar omfattas av en arbetslöshetsförsäkring. Frågan ska prövas av den kommande parlamentariska utredningen om hållbara socialförsäkringar. I budgetpropositionen presenterar regeringen en rad åtgärder. Det handlar bland annat om krisåtgärder vilkas syfte är att dämpa fallet i sysselsättningen, förhindra att arbetslösheten biter sig fast och värna välfärdens kärna. Arbetsmarknadspolitiken förstärks genom insatser som dels ska förhindra att fler människor blir arbetslösa, dels ska förbättra konkurrenskraften hos dem som redan står längst ifrån arbetsmarknaden. Regeringen presenterar också en ny aktiveringsinsats, Lyft, i budgetpropositionen . Lyft, som ska börja gälla , är en insats bland annat inom statliga och kommunala verksamheter samt inom ideella föreningar med viss verksamhet. Dessa åtgärder kommer både personer som varit arbetslösa och personer som blivit arbetslösa till del. Stödet för personer som varit arbetslösa inriktas på att erbjuda individuellt utformade insatser inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantin alternativt jobbgarantin för ungdomar. Dessa personer kan därutöver erbjudas nystartsjobb och särskilt anställningsstöd. Sammanfattningsvis har regeringen redan vidtagit en rad åtgärder, både vad gäller möjligheten för arbetslösa att erhålla arbetslöshetsersättning och vad gäller långtidsarbetslösas möjligheter att få arbete. Jag avser därför inte att ta initiativ till ytterligare åtgärder inom dessa områden men kommer även fortsättningsvis att följa frågorna noga. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 11 (): Jag tackar för svaret på interpellation. Det första som den moderatstyrda regeringen gjorde när den tillträdde var att börja försämra i arbetslöshetsförsäkringarna. Reglerna har gjorts om gång på gång. Det har gällt ersättningens storlek, försäkringens finansiering, medlemsvillkoret, arbetsvillkoret, reglerna för ränta och återkrav, för att nämna några. står var tredje löntagare utan ett inkomstrelaterat skydd vid arbetslöshet. Detta kommenterar arbetsmarknadsministern med jag citerar från interpellationssvaret: Det är därför upp till var och en att avgöra om man vill omfattas av inkomstbortfallsförsäkringen genom att vara medlem i en arbetslöshetskassa eller inte. Det är olyckligt att individer väljer att stå utanför arbetslöshetskassan, särskilt mot bakgrund av den ekonomiska nedgång vi befinner oss i. Ni höjde a-kassan rejält. Det blev krångligare. Kom inte och säg att kritiken om försämringar i a-kassan inte förts fram. Det är väl snarare så att ministern har beklagat sig över all tid han har behövt lägga på att svara på interpellationer och frågor. I viss mån har det kanske varit bra; efter 100 interpellationer blev det en tårtinbjudan. Men ministern har onekligen beklagat sig över all tid han har fått vara här i kammaren. Det beror naturligtvis på kritiken. Kritiken är berättigad och har infunnit sig. Andelen arbetslösa som inte har rätt till a-kassa har ökat väsentligt. Endast var fjärde ung har rätt till ersättning . De försäkringslösa är hänvisade till socialbidrag eller ersättningsnivåer som ligger under risknormen för socialbidrag. Det har vi kunnat läsa om i pressen, inte minst när det gäller antalet socialbidragstagare som har ökat väsentligt. Det beror på ökad byråkrati och administrativt krångel. Det stärker knappast någon som vill komma tillbaka till jobbet. Andra insatser, både politiska och inriktade aktiva insatser med utbildning och praktik för att få reella möjligheter att komma till jobb, togs bort i början. Sedan har man fyllt på något, men långt ifrån tillräckligt. Vi har också kunnat se att Arbetsförmedlingen har fått 10 miljarder över på sina anslag enligt myndighetens nya prognos, vilket också har tagit med i sin interpellation. Min fråga är: Har regeringen missbedömt situationen eftersom det här har slagit så oerhört fel? 12 Arbetsmarknadsminister (): Det är naturligtvis alltid tråkigt när interpellanten själv inte behagar delta i debatten. Med tanke på de 275 interpellationsdebatter jag har haft tycker jag att man borde bemöda sig om att dyka upp när debatten äger rum. Därför kommer jag naturligtvis att avstå från ytterligare inlägg i debatten och hoppas att i stället vågar möta mig i de här debatterna framöver. När vi tog över stod 700 000 löntagare i utanför a-kassesystemet. Det ökade med en halv miljon efter att vi infört de nya reglerna. Av de ytterligare 500 000 var 300 000 personer med kvar till pension. Vi har en ungefärlig uppfattning om vad de 200 000 övriga är för personer. Det är personer som inte längre omfattas av arbetslöshetsförsäkringen, det är personer i legitimationsyrken och det är andra som av olika skäl bedömer att de inte vill vara med. Det finns inget ekonomiskt skäl att avstå. av löntagarna i har fått mer än i skattesänkning som premien ökade med maximalt . Det finns alltså inget ekonomiskt skäl att avstå, och ändå väljer så många som en fjärdedel av löntagarna att inte ha ett inkomstrelaterat försäkringsskydd. Vi har diskuterat det här vid ett otal tillfällen. vet likaväl som jag att min grundinställning är att alla löntagare i bör ha ett inkomstrelaterat försäkringsskydd. Det förslag på en obligatorisk a-kassa som vi tog fram avvisades av i princip samtliga. Det förslaget byggde på att vi skulle bevara dagens system med fristående a-kassor och komplettera för dem som ännu inte är med i a-kassesystemet. gick inte det. Då får vi hitta en annan väg, och därför har vi hänskjutit frågan till som ska se över möjligheten att hitta en annan väg att gå. Jag kan konstatera att jag ligger betydligt närmare än när det handlar om att hitta ett system som täcker alla löntagare på svensk arbetsmarknad. Lägger man till oförmågan hos a-kassorna att hantera det system som de på delegation från statsmakten har att hantera de klarar ännu inte av att betala rätt ersättning i rätt tid stärker det mig i min övertygelse att vi måste hitta en annan lösning. Det vore trevligt om Socialdemokraterna kunde redogöra för varför man tyckte att det var okej med 700 000 personer utanför när vi tog över och ni lämnade. Det låter på som om den internationella finanskrisen och dess härjningar på svensk arbetsmarknad inte finns, som om inte nio länder av tio i världen har ekonomisk tillbakagång , som om Socialdemokraterna kan tänka bort den ekonomiska krisen och därmed också tänka bort möjligheten att konjunkturanpassa de insatser vi gör. Så har socialdemokratiska regeringar alltid gjort tidigare man drar ned på volymerna i goda tider, och man drar upp volymerna när tiderna blir sämre. Det är därför vi går från 125 000 personer i insatser till 250 000 personer . Vi fördubblar de aktiva arbetsmarknadspolitiska insatserna. av arbetskraften kommer att omfattas. Det är den högsta siffran . Slutsatsen av det är att i tider av djup ekonomisk kris den värsta lågkonjunkturen stavas arbetslinjen aktiv arbetsmarknadspolitik. Det är utbildning och aktivering som syftar till att förbereda människor att så snabbt som möjligt komma tillbaka till arbetsmarknaden. På så sätt ser vi till att vi har människor så nära arbetsmarknaden som möjligt när generationsskiftet kommer och konjunkturen vänder. Det handlar inte om att ångra sin politik. Det handlar om att konjunkturanpassa den, att anpassa sig efter de kraftfulla förändringarna i världsekonomin . Nio av tio länder i världen är i ekonomisk tillbakagång. Svensk export, som utgör halva vår ekonomi, har minskat med en fjärdedel. Detta måste vi reagera på. Det gör vi med en aktiv arbetsmarknadspolitik och med en inkomstrelaterad försäkring som är bra och som fyller sitt syfte. 13 (): Ministern började med att säga att han var ledsen. går ministern härifrån och tänker inte fortsätta debattera med mig. Jag tycker att detta är förnedrande. Jag tycker att det är förnedrande att man inte accepterar att jag som kvinna och ledamot av arbetsmarknadsutskottet är kapabel att föra debatten med ministern. Det är inte första gången som han gör på detta sätt. Varför ska jag stå här och prata? Men jag begär att talmannen tar upp denna fråga. Det hade nämligen tidigare anmälts att jag skulle ta emot svar på denna interpellation. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2009/10:111 om brandskydd för äldre 14 Försvarsminister (): har frågat mig om jag avser att arbeta för att stärka brandskyddet och säkerheten i särskilda äldreboenden samt för äldre i vanliga bostäder. Regeringen arbetar ständigt för att, tillsammans med myndigheter och andra aktörer, förbättra samhällets skydd mot olyckor. Brandskyddet är en viktig del i detta. gav jag en arbetsgrupp inom i uppdrag att genomföra en uppföljning av den reform av räddningstjänstlagstiftningen som lagen om skydd mot olyckor har inneburit. Med anledning av den tragiska dödsbranden i fick arbetsgruppen även ett tilläggsdirektiv om att förstärka brandskyddet för enskilda. Arbetsgruppen redovisade sitt resultat , och dess rapport är föremål för remissbehandling. I sin faktaredovisning konstaterar arbetsgruppen att äldre är en grupp som i ökande utsträckning drabbas av olyckor. Skadorna återfinns främst i kategorin fallolyckor. Äldre är emellertid överrepresenterade i nästan alla olyckskategorier. Detta gäller även bränder. Det är viktigt att enskilda informeras och har kunskap om hur man ska agera vid en brand. Regeringen gav därför Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, i uppgift att ta fram en nationell strategi för hur brandskyddet kan stärkas genom bättre information och stöd till enskilda. Vad gäller ansvaret för det lokala förebyggande arbetet mot olyckor har kommunerna ett viktigt ansvar. Kommunerna svarar även för den lokala räddningstjänsten. Regeringen har för avsikt att i vår lägga fram en proposition där man bland annat planerar att behandla äldres säkerhet. 15 (): Jag tackar ministern för svaret. Försvarsminister har många försvarsområden att försvara, och brandförsvaret är ett av dem. Det är möjligt att den frågeställning som interpellationen berör är mer av bostadspolitisk karaktär utifrån att den tar upp byggregler och byggnormer, men den berör definitivt också brandskyddet för våra äldre. Det handlar om säkerhet för att undvika bränder i alla former av bostäder för äldre och för personer med funktionsnedsättningar som gör att de riskerar att själva inte kunna ta sig ut om brand uppstår i deras hem eller boenden. Denna interpellation är föranledd av den tragiska händelsen i som programmet berättade om . och hennes kollega tvingades lämna en 87-årig man i ett brinnande rum. Det sker i genomsnitt fem dödsbränder likt denna, och fler än 50 personer skadas i över 400 bränder på våra äldreboenden i landets kommuner. kan komma att kräva sprinkler i alla nybyggda äldreboenden. Ministern säger i svaret att man arbetar med förslag. Det vore intressant om ministern här öppnade på förlåten lite grann kring vilka förslag som han faktiskt är beredd att driva fram och presentera. Att det kommer att bli sprinkler i nybyggda äldreboenden hjälper inte de tusentals äldre som bor i dagens äldreboenden eller i annan form av anpassat boende för äldre. Landets högsta brandskyddsmyndighet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, har drivit denna fråga om att sprinkler ska finnas på alla äldreboenden. Denna skärpning är delvis redan på gång när det gäller nybyggnation. filar på detta förslag om att det ska finnas sprinkler i alla nybyggda äldreboenden. Det är också på väg att bli en praxis i kommunerna när nya boenden byggs. Däremot kommer de äldreboenden som redan finns inte att omfattas av dessa krav. Hur avser ministern att agera när det gäller detta? I 2 kap. 2 § lagen om skydd mot olyckor står följande: Ägare eller nyttjanderättshavare till byggnader eller andra anläggningar skall i skälig omfattning hålla utrustning för släckning av brand och för livräddning vid brand eller annan olycka och i övrigt vidta de åtgärder som behövs för att förebygga brand och för att hindra eller begränsa skador till följd av brand. Räddningstjänster i har lokalt drivit processer mot kommuner och fått rätt i tolkningen av lagen om skydd mot olyckor, nämligen att detta måste gälla redan nu i nybyggnad men också retroaktivt för att uppnå skälig omfattning av brandskydd för äldre. Hur ser ministern på detta? Är det rimligt att kräva att denna lagstiftning och praxis om brandskydd ska gälla retroaktivt för att skydda äldre? Är det inte rimligt att det blir samma krav på sprinkler och fullgott brandskydd i befintliga äldreboenden och anpassade bostäder för äldre? Att man skiljer på äldres brandskydd i nya och tidigare byggda boenden kan inte vara rimligt. Allas liv måste väl i detta sammanhang ändå vara lika mycket värda? Det handlar om brister i brandskyddet för äldre och strukturella förändringar i äldres boenden. Min fråga kvarstår: Vad avser ministern att göra för att arbeta för att stärka brandskyddet och säkerheten i boenden och bostäder för äldre? 16 Försvarsminister (): Jag vill börja med att säga att jag tycker att detta var en riktigt bra interpellation. Det var min reaktion när jag läste den. Det är alldeles riktigt att det finns många delar i Försvarsdepartementets ansvarsområde, men detta är en väldigt viktig del. Detta är komplext, precis som interpellanten lyfte fram, därför att det verkligen rör byggnormer och arbete med mera. Men det är viktigt att löpande se över och skärpa lagen om skydd mot olyckor. Den gamla räddningstjänstlagstiftningen hade blivit snårig, och den detaljstyrde den kommunala räddningstjänsten mycket. Då blev räddningstjänsten inte tillräckligt effektiv. Den nya lagen om skydd mot olyckor syftar till att man ska komma bort från det och gå över till målstyrning, så att kommunerna själva bättre kan anpassa åtgärderna utifrån de lokala behoven. Det har förts diskussioner om huruvida man bör lagstifta om till exempel brandvarnare ska vara obligatoriska eller inte på äldreboenden. Att säkerställa att brandvarnare finns i så många hushåll som möjligt är en av de frågor som behandlades i den översyn som gjordes av lagen om skydd mot olyckor. I alla nybyggda bostäder och nybyggda byggnader för personer med särskilda vårdbehov finns det brandvarnare eller automatiskt aktiverade utrymningslarm. inför dessutom krav på sprinkler i särskilda boenden för äldre i nya byggnader enligt kommande byggregler. Äldres säkerhet har, enligt min uppfattning, varit ett eftersatt område som regeringen nu tar tag i. Det har varit nödvändigt att vidta åtgärder för att stärka äldres brandskydd. Lagstiftning och regler kan bidra till att skydda liv. Men innehav av brandvarnare är i grund och botten generellt ett ansvar som var och en behöver ta. Enligt lagen om skydd mot olyckor är den som äger eller nyttjar en fastighet, precis som läste upp, skyldig att se till att byggnaden har en tillfredsställande utrustning för brandskydd. Vilken sorts utrustning det är står inte i lagen. Vad gäller ett kommunalt ägt vårdhem är det alltså upp till kommunen i fråga att som ägare till byggnaden ta ansvar för bedömningen av vilken skyddsutrustning som behövs. Kommunen har ett ansvar för att se till att nödvändiga åtgärder vidtas för att förebygga bränder i kommunen också det generellt. Vilka normer som ska gälla för den tekniska utformningen av boenden styrs av bygglagstiftningen, precis som lyfte fram, och av de byggregler som ges ut av . Dessa ser man över för att se om det går att ytterligare förstärka brandskyddet. Reformen med införande av nationella mål och handlingsprogram har bidragit till att frågorna gällande skydd mot olyckor har fått en ökad uppmärksamhet och att ansvarsförhållanden har börjat tydliggöras. Det finns alltid förbättringar att göra. Men det är inte säkert att det är detaljstyrning av kommunernas verksamhet som är svaret. Alla har ett ansvar för att förebygga brandolyckor. Kommunerna gör ett viktigt arbete. Det gör också ideella organisationer och myndigheter. I nästa svar tänker jag, , återkomma med några mer konkreta punkter, som ju efterfrågat i sitt första inlägg. 17 (): Svaret från ministern har så att säga en del dolda svar, så jag blir nyfiken på vad ministern avser att arbeta för. Jag tackar därför för att ministern blir lite tydligare i de svar som han är beredd att lämna här när det gäller det pågående arbetet och, naturligtvis, de förslag som arbetsgruppen lagt fram. Dödsbranden i , som av naturliga skäl har fått stor uppmärksamhet, är det också viktigt att beakta avseende det allmänna brandskyddet. Dock har jag i min interpellation mer fokuserat på brandskyddet för äldre i särskilda boenden och i boenden för äldre. När det gäller tydligheten i denna lagstiftning är väl ändå en mer detaljreglerad lagstiftning önskvärd och nödvändig, då med stöd av bland annat de strukturella förändringarna i äldres boende. Vi ser nu utvecklingen att fler människor flyttar ut från institutioner och särskilt boende. Också brandsäkerheten för dessa måste garanteras. Fler äldre flyttas ut från särskilda äldreboenden till vanliga bostäder. Det har skett en ökning . har antalet personer med behov av hemtjänst ökat . bor 150 000 personer i vanliga bostäder med trygghetslarm som är till stor hjälp för att man ska klara sig i en nödsituation, såsom vid brand. Dessa strukturella förändringar visar också att man med stöd av de myndigheter som ministern ansvarar för, såsom tidigare och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, samt och räddningstjänsterna i , har drivit de här frågorna. Lagstiftningen på området har det varit möjligt att tolka utifrån vad som är skälig omfattning. Men uppenbarligen räcker inte detta. En detaljstyrning och en tydligare lagstiftning om vad kommunerna som ägare till dessa boenden och som ansvariga för de äldres brandsäkerhet åläggs borde vara en nödvändighet dels mot bakgrund av de strukturella förändringar som redovisats, dels i takt med att ekonomin blivit mer pressad och man på alla nivåer försöker spara pengar. Det här leder naturligtvis till en ökad risk för olyckor och brand. När det gäller de myndigheter som ministern ansvarar för måste väl deras ord i laget väga oerhört tungt med tanke på att vi ska ha en stark lagstiftning som tydliggör vad som är viktigt för att skydda de boende tidigt i en räddningssituation. Sprinklersystemet blir då mycket centralt i den här diskussionen. Det gäller också diskussionen om att det finns effektiva system i form av portabla sprinklersystem som kan flyttas med, beroende på hur och var den äldre personen bor. Vi måste få en lagstiftning som blir liktydig, det vill säga att den gäller både nybyggnation av äldreboenden och tidigare byggda lokaler och särskilda boenden för äldre. Det handlar också om hur ministern avser att påverka den nya form av trygghetsboende som det finns nationella pengar till så att kommunerna kan bygga anpassade bostäder. Kommer den här lagen att vara tillämplig till exempel i det avseendet? 18 Försvarsminister (): I en artikel har jag noterat att MSB lyfter fram att det när börjar kräva sprinkler i nya hus troligen blir lättare för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att motivera det i gamla hus; det här hänger ju samman. Precis som lyft fram är detta komplext därför att det i grunden gäller ett regelverk för nybyggnation från och sedan lagen om skydd mot olyckor och hur dessa hänger samman. Jag är, , öppen för att titta på MSB:s rätt att utfärda föreskrifter gällande brandskydd. Jag är alltså inte säker på att det är lagen som i sig ska förändras. Den ger ett ganska gott stöd. Men jag är beredd att se över hur föreskriftsmöjligheterna ser ut. Det viktiga är att vi når målen. Jag tror inte att och jag skulle hamna i en träta gällande om det här ska ske genom lagstiftning eller i form av föreskrifter eller så, utan vi vill nå samma mål. Det hela är komplext. har regler gällande nybyggnad, och vi har en lag som pekar ut fastighetsägaren som ansvarig generellt för brandskyddet, inte bara för sprinkler utan generellt både i förebyggande syfte och i syfte att begränsa skador till följd av brand, enligt 2 kap. 2 § som här läste upp. Vidare tillkommer det kommunala ansvaret ett kommunalt tillsynsansvar och att MSB har generell tillsyn över lagstiftningen, så det är många delar här. Jag tycker också att det finns en särskild aspekt här som är viktig och som handlar om den generella informationen. har varit drabbat av mycket allvarliga bränder. Vi har ju sett exempelvis branden i och en brand i där många personer omkom. Ett annat exempel som här nämnt handlar om personal på ett äldreboende som har ett sådant engagemang och ansvar för de äldre att man ibland till och med gått in i brandhärdar och då själv farit illa. Allt det här tycker jag pekar på att informationsarbetet och utbildningen av enskilda individer måste förbättras. tillsatte jag en arbetsgrupp som har att se över hela lagen om skydd mot olyckor. Som jag nämnt är äldre i större utsträckning drabbade men då inte bara av bränder dock är det, , ett viktigt område utan också generellt av fallolyckor och liknande. Arbetsgruppen har fått i uppgift att gå igenom lagen och att värdera hela reformen om skydd mot olyckor samt, inte minst, att se över hur reformen förverkligas ute i kommunerna och om vi har nått intentionerna. Översynen är nu ute på remiss. När remissinstanserna har sagt sitt kommer regeringen att göra en bedömning och gå vidare med konkreta åtgärder. Målet är att få ned antalet olyckor bland äldre, oavsett om det gäller just bränder eller om det gäller andra former av olyckor. Ett instrument för skydd som lyfts fram i rapporten är inte minst vikten av information till enskilda om hur man själv skyddar sig, bland annat mot bränder. Det handlar alltså om att öka den enskildes kunskaper om hur bränder förebyggs och om hur man agerar om branden kommer. Här har och jag sett exempel på att detta behövs också när det gäller anställda inom omsorgen. Det handlar således om hur man når ut med information till enskilda. Detta är väldigt viktigt. MSB har därför fått i uppdrag att utarbeta en nationell strategi för hur brandskyddet kan stärkas genom stöd till enskilda. Man ska ta fram arbetsformer för att förbättra kommunikationen med grupper som kan ha särskilda behov av riktade informationsinsatser. Här menar jag att äldre är en sådan grupp. I mitt sista inlägg, herr talman, kan jag återkomma just när det gäller erfarenheter av till exempel branden i . Det finns fler grupper för vilka jag tror att vi behöver göra riktade särskilda informationsinsatser. 19 (): Jag får tacka ministern för att han ser så positivt på att frågan lyfts fram och för det som sagts om att det finns oerhört mycket att göra och om att brandskyddet är ett komplext och brett område för många grupper i samhället och naturligtvis också på många ansvarsnivåer. Ansvarsutkrävandet och ansvarstagandet är naturligtvis centrala delar i en sådan här fråga. När man följer och i programmet och rapporteringen från dödsbranden i grips man naturligtvis av fallet. Personalen, som givetvis gör allt som står i deras makt, måste kunna skyddas. Målet är naturligtvis att vi ska ha ett fullgott brandskydd för alla grupper av människor, inklusive de äldre på våra äldreboenden. De ska känna att de bor tryggt, både i mer traditionella äldreboenden och i de nya former av äldreboenden som finns. Detta gör frågan ännu svårare, eftersom vi nu är nere på såväl fastighetsägarnivå som den enskildes ansvar att förebygga brand. Jag menar dock att vi måste återföra frågan till fastighetsägare, kommunens ansvar och naturligtvis också myndighetsansvaret. Det är jätteviktigt att vi får tydliga föreskrifter från MSB, bra föreskrifter från och också en stark lagstiftning.