prot · GW0983 · 2009-03-12 00:00:00 — Problemet är att när man sätter gränsen på den nivån kommer man inte att utnyttja den fulla potentialen för att bygga ut förnybar el i . Det tycker vi är väldigt tråkigt. Därför tycker vi att detta system om det ska vara kvar måste kompletteras med andra styrmedel som kan ha en funktion, till exempel att man kompletterar det med ett fastprissystem eller att man har stödsystem för till exempel solel eller havsbaserad vindkraft eller vågkraft. Vi tycker inte att regeringens ambitioner når tillräckligt långt, helt enkelt. 134 () replik: Jämförelsen med tycker jag är ganska magstark. har jag inte alldeles färska siffror, och jag gick i skolan var ju dessutom delat i två delar, men jag har någonstans i bakhuvudet att det handlar om ungefär 80 miljoner invånare. Det måste ju sättas i relation till de som Per pratar om. I är vi runt 9 miljoner invånare. är alltså ungefär tio gånger så stort som . När man jämför terawattimmar måste man också jämföra storleken på den volym som ska bära de investeringar som vi gör när det gäller förnybar el. Sedan kan jag också konstatera att när det gäller om man ska ha ett fastprissystem eller ej, herr talman, är Per ensam i denna kammare om att förespråka det systemet. Det finns ingen av Per tänkta regeringskolleger som tycker att det är en klok väg att gå att införa ett fastprissystem. Vi har ett certifikatsystem därför att vi vill ha ett kostnadseffektivt system för att få fram förnybar el. Jag måste ändå, när det gäller nivån i certifikatsystemet, fråga Per om han delar min bedömning att det gäller att hantera detta på ett ansvarsfullt sätt så att man inte skruvar upp nivån så högt att priset stiger och vi därmed minskar förtroendet och acceptansen för elcertifikatssystemet som helhet. 135 PER () replik: Jag kan lugna och säga att självklart kan man inte ha hur höga målnivåer som helst just i ett certifikatsystem, men däremot kan man genom att komplettera systemet med andra styrmedel faktiskt se till att man uppnår en större del av potentialen som finns för att bygga ut till exempel vindkraft och annan förnybar el. Jag tycker att fokuserar väldigt mycket på hur stor befolkningen är som kan ta del av kostnaden och inte på potentialen. Vilka vindlägen finns? Vilka möjligheter finns? Jag skulle snarare säga att har mycket bättre möjligheter än . På grund av att vi har en mindre befolkning och är mindre tätbefolkat har vi stora möjligheter att bygga ut vindkraften. Egentligen borde det alltså vara lättare att bygga ut vindkraften i än i . Jag skulle också vilja fråga om den småskaliga vattenkraften. Det har hänvisats här i debatten till att skulle skydda oss från att bygga ut och exploatera sådana vattendrag som är av stort naturvärde. vet vi ju att är en avvägningslagstiftning, vilket innebär att den miljöskada som uppstår vid en exploatering vägs mot värdet av den exploatering som sker, till exempel i form av försåld el från ett nytt vattenkraftverk. När man genom certifikatsystemet går in och stöder utbyggnaden av småskalig vattenkraft ökar man värdet av den försålda elen, vilket gör att fler exploateringar kommer att bli möjliga. Det vill säga att man accepterar större förluster av naturvärden genom att man då kan sälja elen till ett högre värde. Det finns inget annat sätt att se på detta än att man helt enkelt kommer att exploatera fler vattendrag när man för in vattenkraften i certifikatsystemet än om man inte gör det. Då vill jag fråga: Tycker att det är en acceptabel utveckling att vi kommer att exploatera stora delar av våra vattendrag utöver de som är exploaterade och därmed förlora de stora naturvärden som finns i att ha rinnande vatten? Vi vet att många djur- och växtarter är beroende av rinnande vatten, och vi vet att ekosystemen är väldigt tätt sammanknutna och beroende av att miljön försvaras och finns kvar. 136 () replik: Frågan gäller huruvida småskalig och effektiviserad vattenkraft ska vara berättigad till elcertifikat. Ja, den ska vara berättigad till elcertifikat. Precis som jag sade i talarstolen här tidigare är det oerhört viktigt att vi inte håller på och mekar med certifikatsystemet för att inte minska tilltron och acceptansen. Precis som Per säger ska det självklart göras en hård miljöprövning i samband med att man ansöker om att få förändra någonting i vattenkraften. Det är dessutom så, vilket har ett viktigt signalvärde i det här och som också Socialdemokraterna har gett uttryck för i en av sina reservationer, att vattenkraften har en betydelse. Den har inte minst en stor betydelse i samklang med vindkraften som regleringskraft för att vara med och möta upp de gånger som det inte blåser särskilt bra. Vattenkraften har alltså betydelse som reglerkraft gentemot vindkraften. Vi skapar ingen osäkerhet kring detta när vi tittar på elcertifikatssystemet. Systemet ligger kvar som tidigare, precis som några av dina kolleger tycker. 137 () replik: När går upp och yrkar bifall till förslaget i sitt betänkande gör han det mot bakgrund av att det skulle vila på någon vetenskaplig grund, och det oppositionen föreslår vilar på något sätt inte på den vetenskapliga grund som tycker att regeringens förslag och förslaget i utskottets betänkande vilar på. Det här är ett sätt att debattera som blir ganska fånigt, tycker jag. Jag kan inte förstå varför skulle vara mera vetenskapligt än . Att sedan fråga varför vi inte säger 50 eller 70 gör ju att hela den här diskussionen hamnar på en väldigt låg nivå. Låt oss konstatera att vi har större ambitioner. Vi har hört det tidigare. När vi har uppnått de här ska vi fortsätta bygga ut. Ni medger ju att det egentligen finns möjligheter att ytterligare höja det från början, men ni har valt att inte göra det. Och vi har, utifrån branschens beräkningar, gjort en annan bedömning, nämligen att vi kan gå längre med rimliga insatser och resurser. I övrigt är det som skiljer oss åt när det gäller den här propositionen egentligen tilldelningsprincipen. Vi står ju bakom delen om tilldelning men hade önskat att det fanns en utfasningsmodell i den för att man ska kunna undvika de effekter som Per faktiskt har talat om tidigare, nämligen risken för att anläggningar tas i bruk. Det borde ha funnits en bättre utfasningsperiod ur systemet för dem som inte kommer att få någon tilldelning. 138 () replik: När det gäller utfasningsbitarna är majoritetens ståndpunkt i detta att vi har som tilldelningstid. Det är en , och man är dessutom redan från starten medveten om vilket tidsperspektiv det handlar om. Då gäller det ju faktiskt att som företagare i den här branschen se till att man som man har certifikaten sig tilldelade också reservera medel så att man klarar sig då certifikaten har gått ut, om det handlar om en reparation, renoveringar eller liknande. Sedan har jag nog inte påstått att det finns någon vetenskaplig grund för vare sig det ena eller det andra. Det jag ville peka på i mitt anförande är att vi måste vara rädda om den tilltro till och den acceptans för elcertifikatssystemen som finns. Skruvar vi upp detta för högt är risken uppenbar att prisnivåerna på systemet gör att acceptansen minskar. Minskar acceptansen från dem som betalar för certifikaten kommer också osäkerheten att öka för dem som investerar i förnybar el. Jag vill peka på denna risk. Det gäller att lägga fast ett mål som är vettigt för att vi inte ska gå miste om den kanske värdefullaste tillgången i elcertifikatssystemet, nämligen den tilltro och acceptans som finns för systemet. 139 () replik: När det gäller utfasningen har jag bara en kort kommentar. Jag står ju bakom tilldelningsprinciperna. Vad vi hade var ett yrkande som skulle ha gett lite grädde på moset. Det är ingen stor fråga över huvud taget. När vi kommer till tilldelningen, eller , kommer du ändå tillbaka till att är ansvarsfullt, att det skapar acceptans och att det också skapar någon form av stabila spelregler för aktörerna. Däremot gör inte det. Då säger du ändå på följande sätt: är golvet. När vi har uppnått det ska vi givetvis fortsätta efter det. Ser du inte att det här inte hänger ihop i ditt resonemang? Branschen säger att det finns förutsättningar för att ta höjd. När vi går ut och talar om gör vi det utifrån den tilltro som vi har till marknaden att klara av den delen och till att kan skapa ett system som gör det möjligt att introducera elcertifikat som motsvarar . Det är att ge spelregler. Det är också att spänna bågen lite högre. Vi gör det inte för att vi vill vara bättre, utan vi är ganska övertygade om att de möjligheterna finns utifrån vad de olika branschorganisationerna säger om inte bara vad som är tekniskt möjligt utan också vad som är ekonomiskt möjligt att introducera och göra i den svenska förnybara elproduktionen. 140 () replik: Som jag sade i anförandet tidigare är det , och vi pratar om . Det är tveklöst stora energivolymer. Jämfört med kärnkraft och vattenkraft motsvarar lite styvt en tredjedel av endera kärnkraft eller vattenkraft. Det är alltså inga små volymer vi pratar om här. Jag förstod inte riktigt sambandet i detta heller. Det är ju inte så att vi ska sluta bygga , utan det kommer ju att vara en fortsättning på certifikatsystemet även efter 2020. Men allt går inte att göra . Det gäller att ta det i en takt som gör att vi fortsatt har en stark acceptans för systemet. Vår bedömning är att vi kommer att ha det med . 141 () replik: Vi har inte vunnit valet , men talar som om vi hade gjort det. betraktar detta enbart som finjusteringar, så då är frågan: Varför gjorde vi inte ett ordentligt förslag från början? Det är roligt att anser att vi är ansvarsfulla, men det borde ju redan veta efter alla gånger då vi har gjort upp. Energiinvesteringar är långsiktiga, och då är frågan: Varför kan vi inte komma överens över blocken utan att vara låsta i partiöverenskommelser? säger också att vårt samarbete spretar, men som jag sade förut handlar det om partiförhandlingar. Förhandlingar innebär ett givande och ett tagande. Vissa gånger vinner man, och vissa gånger förlorar man, och det måste vara väl medveten om. Jag säger bara: landsbygdspolitik, kärnkraft och så vidare. 142 () replik: frågar varför vi inte kan komma överens över blockgränserna. Min fråga till måste bli: Varför kan ni inte bli överens inom oppositionen? Vi ser ju det av antalet reservationer i det här betänkandet. Varför är inte ni överens? 143 () replik: Vi har tyvärr inte makten . Om vi hade haft makten skulle vi ha varit överens. Jag vill komma in på resonemanget om vindkraft och balanskraft. Visst, vindkraften behöver balanskraft. Det beror på att vi inte har tillräckligt med vindkraft. Om vi hade haft tillräckligt med vindkraft genom att ha högre ambitionsnivåer i våra certifikatsystem skulle vi inte ha behövt så mycket vattenkraft för balans eftersom det alltid blåser någonstans i . 144 () replik: Vattenkraft som ska balansera vindkraften jag vet inte riktigt hur jag ska bemöta det. Vattenkraften är oerhört viktig för att balansera vindkraften. Jag trodde att det bland annat var därför Socialdemokraterna skilde sig från de båda andra oppositionspartierna i den reservation som handlar om hur man ser på vattenkraften. De inser vikten av vattenkraft som balanseringskraft för vindkraften. Om vi hade haft makten skulle vi ha varit överens, säger . Jag hoppas att inser att i ett sådant här betänkande läses även reservationerna av dem som investerar i förnybar elproduktion i . Det sprider naturligtvis oro när man ser att det spretar på det sättet inom oppositionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 11 § Europeiska energinät Föredrogs näringsutskottets utlåtande /09:NU17 Europeiska energinät (KOM(2008)782). 145 (): För oss socialdemokrater är trygga jobb den övergripande frågan. Trygga jobb fås bland annat genom trygg energiförsörjning. Det är jobben som gäller. Genom en trygg energiförsörjning kan vi behålla jobben men även skapa arbetstillfällen genom hållbara, klimatsmarta lösningar när det gäller energiproduktion. Gröna jobb ska vara en självklar del i den svenska modellen. Hur väl en energimarknad fungerar är en avgörande faktor för energiomställning men också för ekonomin i stort för jobben, konkurrenskraften och industrin. Mer förnybar energi kan fasa ut den sista fossila energin ur det nordiska energisystemet och komma att göra till en viktig exportör av förnybar energi, men även av tekniska lösningar för mer miljövänlig energi. I grönboken om europeiska energinät framhåller kommissionen att dessa nät måste genomgå snabba och omfattande förändringar för att EU:s mål om mer förnybar energi ska kunna uppfyllas. Målet ska baseras på de så kallade 20-20-målen och EU:s övriga energipolitiska mål. Som alla säkert vet bygger i dessa frågor på tre delar konkurrenskraftig energi, säker energitillförsel samt miljö och klimat. EU är en viktig aktör när det gäller energi- och klimatfrågor. Det innebär inte att vi i kan luta oss tillbaka och låta EU sköta arbetet. måste agera kraftfullt i dessa frågor. Det är viktigt att den politik vi för kan hålla , vara hållbar över flera mandatperioder. Klimat- och energifrågorna är nyckeln till politisk framgång. Det behövs en balanserad dialog mellan politiker och alla aktörer inom energi- och miljöområdet. EU:s stora beroende av importerad energi är ett politiskt problem. Importen består främst av fossila bränslen som olja och naturgas. Klimatförändrande växthusgaser släpps ut när fossila bränslen förbränns, och då talar vi som alla vet om kol, olja och naturgas. Att öka satsningarna på naturgasledningar gör att vi får ett större fossilberoende och produktionen av förnybar biogas kan komma att slås ut. Att få ett hållbart energisystem handlar om många faktorer i samverkan. Det handlar om att både tillföra ny ren energi och effektivisera befintlig användning. Det handlar också om att styra användningen av olika energislag så effektivt som möjligt. Regeringen öppnar genom sitt ställningstagande för ett ökat fossilgasberoende i form av rysk naturgas till . Regeringen riskerar därmed att slå ut den svenska biokraftvärmen. I stället föreslår vi socialdemokrater ett ökat tillvaratagande av kraftvärmen vilket skapar jobb, inte fossilbränsleberoende. har vi kunnat konstatera att ett beroende av enbart en importerad energikälla har inneburit problem för många länder i . hade jag förmånen att få vara på ett energiförsörjningsmöte i . Där talade jag med en parlamentariker från ett av EU:s nya medlemsländer, och hon var djupt oroad över deras beroende av rysk gas. Hon visste inte hur rätt hon hade! För att hjälpa dessa länder är det inte i första hand nya ledningar som behövs utan hjälp att få i gång en egen förnybar produktion. är en gemensam europeisk elmarknad att eftersträva. Dock bygger det, som jag nämnt, på att varje enskilt land tar ansvar för att investera i hållbar förnybar energiproduktion. Ihopkoppling av illa fungerande marknader leder bara till höjda elpriser. Höjda elpriser kommer att skada den svenska industrins konkurrenskraft och därmed jobben. Det är jobben som är viktiga för oss socialdemokrater, och därför har vi svårt att förstå regeringens planer på ett forcerat inträde till en dåligt fungerande europeisk marknad. Låt oss i stället fokusera på den nordisk-baltiska marknaden genom konkurrens och bättre överföringskapacitet. När den fungerar ser vi stora fördelar med en integrering av europeisk marknad. Det finns , som sagt, en nordisk elmarknad där prisbilden är relativt stabil, vilket är ett måste för den svenska basindustrin. Vi kan inte låta industrin bli beroende av kolkondens. Det gör vi om vi forcerar inträdet i ett europeiskt energinät. Det handlar inte om protektionism utan om sunt förnuft, för av EU:s energiproduktion är koldioxidfri och 8 ½ procent är förnybar. Innan en integrering kan ske måste övriga regioner ta ansvar för sin egen energiproduktion och skapa väl fungerande regionala elmarknader. Avslutningsvis kan vi konstatera att regeringen tydligen svävar på målet ifall oljeledningar ska omfattas av det nya instrumentet för investeringar i energiinfrastruktur. Vi anser att det är givet att så inte bör vara fallet med tanke på 20-20-20-målet. Jag yrkar bifall till reservation 1. 146 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1, den motivreservation som vi har. Låt mig sedan säga att när vi diskuterar tycker jag att den svenska hållningen ska vara att en bättre infrastruktur för distribution av el och biogas i första hand ska fungera som ett medel för att på ett effektivt sätt nå de klimatrelaterade målen för energipolitiken, alltså 20-20-20. Det borde vara utgångspunkten. Tyvärr andas grönboken starkt att det handlar om försörjningstrygghet. Det kan jag i och för sig förstå, och jag har ingenting emot det, men jag tycker att man måste börja i rätt ända när man pratar om försörjningstrygghet och utbyggnad av infrastrukturen. Det finns vissa grundförutsättningar som jag och anser måste fungera innan vi sammanlänkar oss med övriga . Framför allt måste det finnas en fungerande elmarknad ute i . Det måste finnas garantier, men inte bara ord. Man måste gå från ord till handling och separera näten, distributionen, från produktionen. Först då finns det grundläggande förutsättningar för att få en fungerande elmarknad och på det sättet också en bättre konkurrens, något som saknas . Man bör också börja på hemmaplan och städa här. finns det flaskhalsar i den svenska infrastrukturen när det gäller elförsörjningen. Det behövs kraftfulla insatser här för att kunna introducera förnybar energi. Det gäller norra . Det gäller också den havsbaserade vindkraften. Vi måste också bygga ut och få en bättre fungerande nordisk marknad än vi har. har ett steg tagits av den svenska och den norska regeringen. Jag är jätteglad över det. Vi får ett gemensamt elcertifikatssystem. Det ger vissa förutsättningar för att det ska fungera bättre. Det handlar inte bara om distribution av energi utan också om priset, om priskonkurrensen. Nästa steg är givetvis att inkorporera de baltiska staterna i det nordiska elsystemet och att på det sättet bygga ut när det gäller de förutsättningarna. Därom är vi helt överens. Men det gäller att börja i rätt ända för att få det här att fungera. Börjar man inte i rätt ända får vi inte fungerande energiinvesteringar. Det gäller också ledningsproduktion. När det gäller den svenska hållningen och, i det här betänkandet, investeringar i oljeledningar är tyvärr utskottets majoritet väldigt luddig. Vad menar man egentligen? Anser man att detta med att uppnå 20-20-20-målen är att ge stöd till och investera i ny infrastruktur för att distribuera olja runt om i ? Jag tycker inte det. I stället är det fråga om ett avsteg från de principerna. Inte heller förbättras arbetet med att nå de målen. Med dessa ord yrkar jag, om jag inte tidigare gjort det, bifall till reservation 1. 147 PER (): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 2 från . Det är tydligt att en utbyggnad av energinäten, framför allt elnäten, spelar en avgörande roll för att klara den utbyggnad av förnybar el som är nödvändig för att EU ska kunna minska sina klimatpåverkande utsläpp. Utan en kraftig utbyggnad av elnäten kommer det inte att bli möjligt att bygga ut vindkraft och andra förnybara energikällor så mycket som är nödvändigt för att kunna fasa ut användningen av kol och andra icke förnybara bränslen. Inom EU ser vi nu i stället en mycket oroande utveckling. Fokus flyttas från att förhindra långtgående klimatförändringar till att öka energitryggheten och säkra leveranser framför allt av fossilgas, olja och kol. Denna utveckling är för oss mycket oroande. Vi tycker att det borde vara absoluta huvuduppgift att se till att varje krona som investeras i energiinfrastruktur effektivt bidrar till lösningen på det globala klimathotet. Det här innebär att alla energipolitiska insatser måste granskas mot bakgrund av hur väl de bidrar till att utsläppen av växthusgaser minskar. Vi ser tydligt att förslagen i den grönbok som vi nu diskuterar är sådana att klimathotet inte beaktas i tillräcklig utsträckning. ser vi nya forskningsrön som visar på att klimathotet är värre och att försämringen kommer snabbare än vi någonsin trott. På forskarmötet nere i kom det nya forskningsresultat som visar att havsytehöjningen kan bli minst entvå meter under innevarande århundrade. Kanske blir det en höjning med ända upp till femsju meter, något som skulle vara en fullständig klimatkatastrof. Tyvärr tas detta inte upp i grönboken, utan den genomsyras av ett fokus på försörjningstrygghet. Det leder till förslag som innebär att mycket av den tillkommande infrastrukturen kommer att bidra till en ökad användning av fossila bränslen såsom olja och gas detta i stället för att minska den användningen, vilket är nödvändigt. Detta är naturligtvis inte acceptabelt. Med en EU-politik som den som föreslås i den här grönboken är risken betydande att satsningen på förnybar energi och på en effektivare energianvändning förhindras och att i stället storskaliga infrastrukturprojekt genomförs som gör att ännu hårdare låser sig fast i ett fossilbränsleberoende. Sådana satsningar försvagar kraftigt unionens trovärdighet när det gäller att vara föregångare inför förhandlingarna om ett nytt globalt klimatavtal i . Vi vet att Europeiska unionen och speciellt har världens ögon på sig inför det klimatavtal som ska komma i . Vi vet också att det inte räcker med enbart fagra ord. Det räcker inte med stolta deklarationer, utan alla sådana här ord måste följas upp i praktisk politik. Man måste visa att man menar det man säger. Vi ser att den här grönboken i stället pekar i en helt annan riktning. Den pekar mot att EU säger att man ska vara föregångare, men i verkligheten prioriterar man leveranstrygghet och energisäkerhet framför att vara en föregångare på klimatområdet. Det är väldigt tragiskt. Vi tror att detta kommer att göra det svårare att i få ett tillräckligt bra klimatavtal. Därför anser vi att regeringen borde ta avstånd från grönboken och tydligt klargöra att inte är intresserat av projekt som innebär ökad användning av fossila bränslen. I stället för att propagera för infrastruktursatsningar som leder till en ökad import av gas och olja borde EU satsa på att på samma gång förbättra försörjningstryggheten och förstärka miljöarbetet genom att på alla sätt främja produktion och distribution av förnybar energi. Den förnybara energin är nämligen energi som finns på plats i och som vi kan använda oss av och som därför inte gör oss beroende av våra grannländer eller av långväga transporter av fossila bränslen. Vi anser också att det måste tydliggöras att de investeringar som görs via EU:s budget, eller via andra finansiärer till exempel Europeiska investeringsbanken ska främja framväxten av ett decentraliserat eldistributionssystem och också gynna energiproduktion från förnybara energikällor. 148 (): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. Energifrågorna är i fokus som aldrig . EU har högt satta mål vad gäller en hållbar utveckling på energiområdet och identifierar i grönboken om ett tryggt, hållbart och konkurrenskraftigt energinät vilka åtgärder man anser behövs för att nå 20-20-20-målen och trygga energitillförseln i . Denna grönbok är bara ett av ett tjugotal dokument som ingår i EU:s andra strategiska energiöversyn. Syftet med grönboken är att lyfta fram hur EU ska kunna bygga ett nytt modernt energinät. I grönboken finns det också förslag om strategiska projekt som EU bör främja för att nå sina energi- och miljömål. Att bygga en fungerande och modern infrastruktur för energiöverföring är vad det här handlar om. Det handlar också i allra högsta grad om att bygga nya miljövänliga energiformer. Det befintliga energinätet måste moderniseras och byggas ut för att EU:s mål om förnybar energi och energieffektivisering ska kunna uppnås.