prot · GW0971 · 2009-02-17 00:00:00 — Det har varit min och regeringens ledstjärna i vårt arbete. Bättre konkurrensförutsättningar för på världsmarknaden är en särskild prioritet. Detta innebär bland annat att det är angeläget att kraftigt sänka tullar och handelsstörande subventioner på jordbruksområdet samt att alla former av exportstöd elimineras. På så sätt ges utvecklingsländernas jordbrukssektor en chans att utvecklas på ett positivt sätt. Det är min starka förhoppning att vi detta år ska kunna föra en framgångsrik Doharunda i hamn. Därigenom skulle vi få ett tydligt slut på exportbidrag och andra former av exportstöd för jordbruksprodukter . Innan vi når denna målsättning är exportbidrag en del av den gemensamma jordbrukspolitiken. Kommissionen har enligt gällande regelverk möjlighet, och enligt vissa medlemsstater skyldighet, att föreslå exportbidrag om marknadssituationen är sådan. Förslag presenteras i förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen. fattades beslut om exportbidrag för bland annat mjölk och mjölkprodukter. kritiserar mig för det svenska ställningstagandet i detta sammanhang. Jag hoppas att jag redan har gjort klart mitt starka motstånd mot exportbidrag. I förvaltningskommittén, vars uppgift är att tillämpa den politik som fastställts i ministerrådet, gäller det att rösta efter de regelverk som finns. Vid varje möte görs en bedömning av hur enligt existerande regelverk ska agera för att på bästa sätt uppnå det långsiktiga målet. Kommissionen hade redan innan det aktuella mötet aviserat att man avsåg att införa exportbidrag. Vid det aktuella mötet tryckte många EU-länder på för att exportbidragen för mjölk och mjölkprodukter skulle vara ännu högre än den nivå som beslutades om. I det läget kunde antingen välja att stödja kommissionen i dess arbete att hålla exportbidragen på en låg nivå eller att av principskäl rösta emot eller lägga ned vår röst. Min bedömning är att genom ett aktivt agerande inom ramen för kommittéväsendet kan begränsa kommissionens tillämpning av olika marknadsinstrument i större utsträckning än om vi röstar principiellt mot alla exportbidrag som kommissionen lägger fram. Detta förutsätter att vi tar hänsyn till både marknadsförutsättningarna och andra länders positionering. Vad gäller möjlighet att exportera till EU och är EU världens största importör av jordbruksprodukter från . U-landsimporten motsvarar hela två tredjedelar av EU:s totala import. Den arbetar för att denna import fortsatt ska öka bland annat genom att förbättra konkurrensförutsättningar på världsmarknaden, vilket jag redan har nämnt. En ökad export av jordbruksprodukter till samt ökade möjligheter för utvecklingsländerna att handla med varandra utgör ett fokusområde i PGU:n för svenska ansträngningar. De minst utvecklade länderna i världen, de så kallade MUL, har fritt tillträde till EU:s marknad för alla produkter utom vapen och ammunition. För att utvecklingsländerna ska kunna dra nytta av en öppnare handel krävs dock i många fall ökad kapacitet att till exempel förenkla handelsprocedurer, uppfylla standarder och märkningar samt utveckla den privata sektorn och inte minst minska interna hinder och flaskhalsar. Här har handelsrelaterat bistånd en viktig uppgift att fylla. Avslutningsvis kommer jag till fråga om hur jag och regeringen arbetar för att ytterligare marknadsanpassa det svenska jordbruket. Regeringen har högt ställda ambitioner och miljömål för jordbruket. Inom landsbygdspolitiken har haft fokus på miljöåtgärder, vilka utgör av landsbygdsprogrammet. Exempel på åtgärder är sådana som syftar till att förbättra vattenmiljön, till exempel genom skyddszoner, anläggning av våtmarker, odling av fånggrödor och förstärkning av jordbrukarnas kunskaper om jordbrukets miljö- och klimatpåverkan. är ett av de länder i EU som har störst miljöfokus i sitt landsbygdsprogram. 32 (): Dagens debatt handlar om exportbidrag för animaliska produkter, i detta fall skummjölkspulver och smör. Den handlar om EU:s jordbrukspolitik, om hur utvecklingsländer utsätts för en snedvridande konkurrens och om hur miljöhänsyn får stryka på foten som en konsekvens av regeringens övertaktiska förhandlingslinje. Låt mig inledningsvis få tacka jordbruksminister för det lämnade svaret. Det svenska folket ska snart rösta i valet till . Valdeltagandet brukar tyvärr vara lågt, så man kan önska sig att det blir mer känt att regeringen har röstat mot sin egen åsikt när det gäller exportbidrag och att de svenska skattebetalarna då går till valurnorna och säger ifrån. Nog är det anmärkningsvärt att en regering som under förhandlingarna om den så kallade hälsokontrollen av EU:s jordbrukspolitik argumenterar för minskade subventioner nu aktivt har röstat för exportbidrag för skummjölk och smör. Med beslutet i förvaltningskommittén för animaliska produkter röstade majoriteten, däribland , för att stödja export av smör med mer än kilot och skummjölk med per kilo. Det är lite andra siffror än då det var mer för mjölken. Det kan också vara bra för svenska folket att veta hur sådana förslag kommer fram. De kommer från , det vill säga från kommissionen, och inte från folkvalda politiker vare sig i eller i medlemsstaterna. Nej, de demokratiskt utsedda politikerna får den stora äran att ta ställning till kommissionens förslag. Några egna får de aldrig lägga fram i EU-maskineriet. säger jordbruksministern i sitt svar att den är helt emot exportbidragen. Men varför röstar ni då för sådana? Är det kanske en konsekvens av slogan ett vassare men smalare EU eller kanske av regeringens ambition att tillhöra EU:s kärna, det vill säga att avstå från sin egen politiska hållning för att komma in i finrummet? Det är knappast att visa politiskt ledarskap och att stå för sina åsikter. Exportbidragen har också allvarliga konsekvenser för möjligheterna att nå ett hållbart avtal om den internationella handeln. Redan har till exempel kritiserat beslut i frågan. Men värre är att EU:s exportbidrag drabbar fattiga länder hårt eftersom det blir billigare att köpa europeiska produkter än att köpa egenproducerat. Därmed försvåras uppbyggnaden av en fungerande livsmedelsproduktion i många utvecklingsländer. Det är allvarligt eftersom jordbruket och livsmedelsproduktionen utöver att försörja det egna landet med mat har stor betydelse för utvecklingsländernas utveckling i övrigt. Jordbruksministern försvarar sig med att måste tillämpa reglerna för förvaltningskommitténs arbete även om regeringen i princip säger sig vara mot exportbidrag. Men faktum är att bland andra och kunde rösta emot dessa exportbidrag. Deras delegationer har tydligen fått instruktioner att rösta efter politisk övertygelse medan delegation, kanske för att ska tillhöra EU:s inre kärna, röstade för exportsubventioner som skadar anseende bland utvecklingsländerna och anhängare till frihandel. Varför, , kunde och rösta emot men inte ? 33 Jordbruksminister (): Som jag har sagt, , är det min bedömning att genom ett aktivt agerande inom ramen för det kommittéväsen som finns kan begränsa kommissionens tillämpning av olika marknadsinstrument i högre utsträckning än om vi röstar principiellt emot alla exportbidrag som kommissionen lägger fast. Låt mig också göra en jämförelse med en annan sak som jag vet att och jag ofta diskuterar med varandra. Vi har kommit en bra bit på vägen vad gäller fisket genom vårt aktiva deltagande i EU-arbetet. Det står i motsats till det agerande från en tidigare regering som stod som stödtrupp för. Då gick det bara utför därför att vi av princip sade nej och röstade nej. Vi påverkade inte ett endaste dugg med ett sådant agerande. Samma förfaringssätt gäller i det här fallet. Hur är det då med tidigare regeringars agerande? Det är inte första gången som har röstat för en höjning av exportbidraget för mjölk och mjölkprodukter. Senast det hände var under den förra regeringens mandatperiod. Om inte minnet sviker mig stöttade och hans parti denna regering. Då röstade man vid upprepade tillfällen och för införande av och höjda exportbidrag för mjölk och mjölkprodukter. I dessa fall handlade det, precis som , om restriktiva förslag på höjningar från kommissionen som andra medlemsstater krävde kraftigare höjningar av exportbidragen. Jag kritiserar inte den förra regeringen för dess agerande. Man agerade precis som vi gör, det vill säga ansvarsfullt. Det jag kritiserar är att , som var en stöttepelare för den socialdemokratiska regeringen, nu kritiserar mig för att jag agerar på samma sätt som den tidigare regeringen gjorde. Låt mig avsluta med att säga att vi har kommit en bit på väg när det gäller att avskaffa exportbidrag. När jag talar om vi talar jag om den regering jag tillhör. Vi har kommit så långt att vi nu har fått bort instrumentet genom politiska förhandlingar i rådet där vi i har varit synnerligen aktiva. har vi inte möjligheter till några exportbidrag för till exempel frukt och grönsaker, och inte heller för socker. Det har funnits tidigare. Det är det aktiva deltagandet och det aktiva förhandlandet inom Europeiska unionen som har gjort att vi inte ens har de här möjligheterna längre, . Det är inte det tvångsmässiga nej-sägandet som har gjort att vi har kommit fram dit. 34 (): Jordbruksministern svarar med att jag har stött den socialdemokratiska regeringen som har agerat på samma sätt. Jag är ny här i och har inte haft den möjligheten under den förra mandatperioden. Jag tycker kanske att vi ska diskutera principfrågan och inte hur tidigare regeringar har agerat. Möjligtvis var det en liten lapsus från jordbruksministern i det första inlägget där han avslutningsvis sade att regeringen arbetar för ytterligare marknadsanpassning av det svenska jordbruket i stället för, som det står i den skrivna texten, miljöanpassning av det svenska jordbruket. Det för mig över på det jag vill ta upp i mitt andra inlägg här, nämligen konsekvenserna för miljön och klimatet av att skattebetalare subventionerar export av animaliska produkter. Vi vet ju att boskapsuppfödningen är en av de största påverkarna på klimatet. Enligt FAO står det för av jordens samlade klimatutsläpp. Det är mer än transporterna till exempel. Vi vet också att den höga konsumtion av kött och andra animaliska produkter som vi har i den rika västvärlden är fullständigt ohållbar på global nivå om vårt konsumtionsmönster skulle tas över av jordens folkflertal. Nej, tvärtom måste vår köttkonsumtion minska och köttproduktionens klimatpåverkan minimeras. Det är också en fråga som jordbruksministern och jag har debatterat tidigare, tyvärr utan större samsyn. Men vi i arbetar vidare med frågan. Bland annat anordnar vi ett seminarium om köttkonsumtionens klimatpåverkan och hur den kan minimeras. Jag passar på att bjuda in jordbruksministern och hans medarbetare till detta seminarium. Där kommer också FAO, , LRF med flera att medverka. Det är klart att nu när stöder export av smör och skummjölkspulver är det en signal att problemet med boskapsuppfödningens klimatpåverkan inte är så viktigt. Det räcker inte med boskapsuppfödningens klimatpåverkan, utan det handlar också bland annat om övergödning av . Exportbidraget riskerar att öka utsläppen av näringsämnen och att åtaganden enligt Baltic Sea Action Plan försvåras. Eftersom dessa i sig bedöms vara svåra att nå har till och med bedömt att en stor del av jordbruket i södra delen av måste läggas ned om ska klara sina åtaganden enligt Baltic Sea Action Plan skickar det svenska jaet till exportbidragen helt fel signaler. I sitt svar hänvisar också till regeringens högt ställda ambitioner och miljömål för jordbruket med miljöåtgärder inom landsbygdsprogrammet som skyddszoner, våtmarker, fånggrödor och förstärkning av jordbrukarens kunskap. Jag instämmer i att detta är viktiga delar, men mer behöver göras för att minska näringsläckaget av främst kväve och fosfor så att kommande generationer kan bada och fiska i rena och friska hav längs vårt lands kuster. Jag tog inledningsvis upp den kommande EU-valrörelsen. Eftersom jordbrukssektorn är den största bidragstagaren inom EU är det en viktig fråga att lyfta upp. Regeringens dubbla budskap när det gäller synen på exportbidrag åt animaliska produkter måste uppmärksammas. Efter EU-valet kommer snart att överta ordförandeskapsklubban i unionen. Vi väntar på regeringens program för det svenska ordförandeskapet. har i motioner till dels utvecklat hur vi anser att ska driva miljöfrågorna inom EU, dels lyft upp ett antal frågor som bör finnas med i det svenska ordförandeskapsprogrammet. Jag uppmanar jordbruksministern att ta del av våra förslag innan det svenska programmet presenteras. Det gäller till exempel problemen med köttkonsumtionens påverkan på miljön och klimatet. 35 Jordbruksminister (): Först ber jag kammaren och interpellanten om ursäkt för min felsägning. Jag var inte medveten om denna. Jag måste för och kammaren i övrigt påtala det aktiva arbete som vi bedriver inom ramen för den europeiska jordbrukspolitiken. Ska man påverka kan man inte sätta sig i ett hörn och säga: Jag vill inte vara med. Jag säger nej redan från början. Vi har intagit den andra hållningen, nämligen att påverka så mycket vi kan. Vad har då detta lett till? Ja, det har till exempel lett till att vi har fått det som på fackspråk heter modulering. Vi har fört över pengar ifrån den direkta jordbrukspolitiken till landskapsvård, landsbygden och miljöinsatser. Jag vågar faktiskt här i kammaren påstå att utan ett aktivt svenskt agerande hade det inte blivit på det sättet. Jag tycker att det är bra att vi inte sätter oss i hörnet och säger nej till alla förslag som inte till uppfyller de svenska önskemålen. När 27 länder ska komma överens får man inte alltid allt vad man vill, men om man är med vid bordet kan man påverka mycket. Därtill vill jag i sammanhanget upplysa om att vi kommer att från regeringens sida presentera en havsproposition . Låt mig också konstatera att vi med hjälp av lite statliga pengar nu exporterar vårt miljötänkande till andra länder. Vad pratar jag om? Jag pratar om framgångsrika koncept som greppar näringen, det vill säga att bruka jord utan att förbruka den, att ta vara på naturresurserna utan att förbruka naturresurserna. Vi har i vårt land varit framgångsrika med vårt miljöarbete, och jag tycker att alla andra också ska bli framgångsrika därav det arbete vi nu har i gång med att exportera de framgångsrika koncept som vi har. Låt mig slutligen säga något ytterligare om exportbidragen. Vi har sett till att få bort exportbidragsmöjligheterna på frukt, grönt och socker. Därest Doharundan avslutas kommer vi också att fasa ut de andra exportbidragen, enligt EU:s förslag . Men detta förutsätter, , att även fortsättningsvis är en aktiv part i förhandlingarna. ska veta att det inte är alla som vill fasa ut exportbidragen, och det är inte säkert att vi är i majoritet om inte bidrar med en aktiv röst i Europeiska unionen. 36 (): Jordbruksministern återvänder till sin generallinje att förhandla och nå de kompromisser som är möjliga, om man vill ha en förändring. Men man kan också se det så att det gäller att ta ansvar och stå upp för sina åsikter för att påverka opinionen. Då går det att få långsiktiga effekter. när vi stöder en kompromiss, och har givit instruktioner till vår förvaltningskommitté, får vi kritik från och andra länder inför diskussionerna i Doharundan. Det skapar sämre förutsättningar att komma fram till en lösning. Jordbruksministern har inte heller svarat på min tidigare fråga om varför inte kunde rösta emot detta när länder som ofta ligger oss nära i dessa sammanhang, och , röstade nej till dessa exportbidrag. Jag stöder naturligtvis regeringen när regeringen säger att exportbidragen ska bort, men jag kritiserar regeringen när regeringen i det praktiska arbetet röstar för exportbidrag som är snedvridande internationellt för handelsutbytet och också är dåliga för miljön. Jag hoppas att den nästa halvår kan lyfta upp frågorna på ett annat sätt, och jag hoppas också att det program som regeringen kommer att presentera senare i vår tar upp sakerna så att vi får en bättre handelspolitik på jordbruksområdet för utvecklingsländernas behov och för miljön. 37 Jordbruksminister (): är alltså emot exportbidrag och driver frågan om dess avskaffande inom ramen för de pågående WTO-förhandlingarna. Vi driver frågan i ministerrådet i diskussioner om bland annat fortsatta reformer av vår gemensamma jordbrukspolitik. Men i förvaltningskommittén, , vars syfte är att förvalta beslut som rådet har fattat, är linje och den är politiskt fastställd att exportbidrag ska användas restriktivt. röst grundar sig dels på bedömningen av marknadssituationen, dels på att vi ska vara en konstruktiv part som gör att vi kan påverka och få igenom fler sänkningar och begränsad användning av de stöd vi egentligen inte vill ha. Vi gör det med framgång, och det ger en bättre framgång än att av principfasthet rösta nej varje gång som frågan kommer upp. Jag vill igen påtala, herr talman, att den som sitter i hörnet och röstar nej aldrig får någon framgång i sitt politiska värv. Det kan vara en konsumentupplysning nu när vi närmar oss EU-valet att därest vi får hoppas att det inte blir så det skulle bli så att och hans parti kommer in i en regering ska vi veta att inte kommer att ha något inflytande alls i Europeiska unionen eftersom kommer att sätta sig i hörnet och rösta nej. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2008/09:297 om barnfattigdom 38 Socialminister (): har frågat äldre- och folkhälsoministern vilka åtgärder hon ämnar vidta för att förhindra att barns fattigdom ökar i samt på vilket sätt hon kommer att arbeta med texter om barns rätt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Barns ekonomiska situation är en viktig fråga för regeringen. Vi strävar efter att ge alla barnfamiljer förbättrade förutsättningar för en god levnadsstandard. Vi har i ett väl utvecklat stöd till barnfamiljer. Den ekonomiska familjepolitiken hjälper till att lyfta fram barnfamiljernas ekonomi. De behovsprövade stöden, som bostadsbidraget, är direkt riktade till de hushåll som har de lägsta inkomsterna. Även barnbidraget verkar inkomstutjämnande. Detta är en del av den politik som kommer familjer i ekonomiskt utsatta hushåll till del. Till detta kommer även rätten till ekonomiskt bistånd som garanterar barnfamiljer en skälig levnadsnivå. Men barnfamiljernas viktigaste inkomstkälla är förvärvsarbete, vilket innebär att åtgärder som skapar bättre förutsättningar till arbete är den viktigaste åtgärden för möjlighet till god ekonomisk standard. Långsiktigt måste målsättningen vara att skapa förutsättningar för människor att försörja sig själva. Ingen ska behöva vara beroende av ekonomiskt stöd. Där är drivkrafter för arbete en viktig del, och regeringens satsningar inom skatteområdet är av stor vikt för att göra det mer lönsamt att arbeta. Den avgörande orsaken till ekonomisk utsatthet för barn är vanligtvis att föräldrarna saknar arbete eller utbildning. Regeringen satsar stort på att värna jobb och omställning och ge bättre förutsättningar för en varaktigt hög sysselsättning, vilket kommer barnfamiljerna till del. Satsningen på jobb och omställning förstärks nu för att möta effekterna av den ekonomiska nedgången. Genom exempelvis förstärkningar av nystartsjobben, fler platser på och yrkesvux samt stöd till arbetslösa genom coachning och fler praktikplatser ges ökade möjligheter till kompetensutveckling och utbildning för arbetslösa. Det är viktigt att förhindra en långvarig frånvaro från arbetsmarknaden, men med arbetslöshet finns de sociala trygghetssystemen där som stöd. Regeringens övergripande ambition är att beakta i allt arbete som rör barn. Vi har överlämnat en skrivelse om barnrättspolitiken till . Där presenteras en plan för uppföljning och utvärdering av tillämpning. Syftet är bland annat att åstadkomma ett effektivare genomslag för . 39 (): Tack för svaret! Min fråga till socialminister var vad regeringen kommer att göra för att minska barnfattigdomen i den uppkomna situation vi har , när samhället just nu präglas av en lågkonjunktur som vi inte anar eller ser botten på och en finansiell global kris och när många människor blir arbetslösa. Vad får jag då för svar? Svaret jag har fått från socialminister är följande jag tar lite grann här och där. Detta är en del av den politik som kommer familjer i ekonomiskt utsatta hushåll till del. Till detta kommer även rätten till ekonomiskt bistånd som garanterar barnfamiljer en skälig levnadsnivå. Han säger också att arbete är den viktigaste åtgärden för familjer att få god ekonomisk standard. Regeringen satsar stort på att värna jobb och omställning och ge bättre förutsättningar för en varaktigt hög sysselsättning, vilket kommer barnfamiljerna till del. Vidare står det i svaret: Det är viktigt att förhindra en långvarig frånvaro från arbetsmarknaden, men med arbetslöshet finns de sociala trygghetssystemen där som stöd. Det säger socialminister . Då är det så att har 7 489 människor i varslats. var det 17 049 och 960 människor som varslades. Många av dessa har barn, och många tillhör barnfamiljer, och det här kommer att späda på barnfattigdomen. Vi har också fått en rapport från , som anser att vi nu måste ta den uppkomna situationen på största allvar och uppmana regeringen att sätta sig ned och få till ett åtgärdspaket för att förhindra en ökad barnfattigdom. Sedan har vi dagens prognos från , som är väldigt dramatisk. Det finns bedömare som tror på en arbetslöshet på , över 200 000 färre jobb och ett underskott om . kommer bnp att falla med 2 ½ procent, och det är den största nedgången ett enskilt år under efterkrigstid. Det här är fallet i svensk ekonomi, och det är mycket allvarligt. Självklart kommer detta också att drabba en stor del av barnfamiljerna. I arbetslöshetens spår är det, eftersom ni har söndrat välfärdssystemen och sänkt ersättningsnivåerna, många fler människor som faller mellan stolarna och får gå till socialförvaltningen och uppbära försörjningsstöd. Kommunernas budgetar riskerar att gå med väldigt stora underskott 2010 och 2011. Jag vill återigen fråga socialministern om han är beredd att gå till och säga: sätter vi oss ned och gör någonting för barnen i , för att minska barnfattigdomen! Det är till exempel, som vi socialdemokrater föreslår, att försöka höja barnbidraget, underhållsstödet och studiebidraget. Man kan börja där, se över den aktuella politiken och sätta ett åtgärdspaket på plats. 40 (): Jag tackar också ministern för svaret. Vad är det ministern svarar oss här? Det är att det finns en ekonomisk familjepolitik som hjälper till att lyfta upp barnfamiljernas ekonomi. Men det var ju ministern själv som ändrade målet, från det att man skulle utjämna skillnaderna mellan familjer utan barn och familjer med barn. Målet var ju att utjämna de ekonomiska skillnaderna. Då ändrade man det. Jo, det är enklare att ge skattesänkningar till höginkomsttagare. Då behöver man inte försvara ett mål som man inte kan försvara om man sänker skatten för höginkomsttagare. Det är en sak. Den andra saken som ministern svarar, bland annat, är att det finns trygghetssystem som stöd i vårt land. Ja, och då vill jag tänka lite grann: Vad är det för trygghetssystem som vi har kvar, och hur ser de ut? Det första ni gjorde när ni tog över makten var att ändra beräkningsreglerna för a-kassan. Vad hände då till exempel med föräldralediga som ville vara hemma och få lite mer tid med sina små barn ? Min kompis var hemma med sina två små söta barn, och vad händer när blir arbetslös? Jo, har inte varit produktiv så han kan inte tillgodoräkna sig för a-kassa. Vad blir det kvar av det trygghetssystem som socialministern åberopar i sitt svar? Ja, det blir ett väldigt tandlöst trygghetssystem. Därför ökar barnfattigdomen i . Er politik är orsaken till att barnfattigdomen ökar i . Det som också är intressant är att ministern säger att det ska löna sig att arbeta och därför sänker man skatten.