prot · GW0986 · 2009-03-18 00:00:00 — Det tycker jag är ett steg framåt i debatten. Problemet har varit att man inte skött uppräkningen utan fått den på detta vis, och när betänkandet lagts fram har varje kommunalråd kunnat titta i facit för att se hur utfallet blev. Sedan har de utifrån om det blev plus eller minus haft en uppfattning om systemet. Ett sådant system kan vi inte ha. Vi måste ha en översyn och komma fram till parametrar i form av principer. Sedan gällde frågan specialdestinerade bidrag eller inga pengar alls. Det är just där, , frågan om det kommunala självstyret ligger. Naturligtvis tackar kommunpolitikerna ja till de specialdestinerade pengarna som man säger nej till det kommunala självstyret. De sitter som marionetter. 106 () replik: säger att skatteutjämningssystemet ska ha principer som är icke-påverkansbara, att det ska vara strukturella förhållanden, och det låter ju som det gamla . har de dock infört en princip som faktiskt är påverkansbar, nämligen lönerna. Dessutom har de gått med på att se hur man kan göra för att bedriva en lågskattepolitik i vissa kommuner. Det är ett kraftigt avsteg från grundläggande principer skulle jag vilja påstå. Men så blir det väl när man flyttar makten från landsbygd och folkrörelser till Stureplan. Det är väl inte så märkligt med det. Jag skulle egentligen vilja hålla mig till det som du sade om kvinnors löner. Om man tittar tillbaka och tittar på den forskning som finns kan man se att kvinnors löner steg mycket kraftigt när den offentliga sektorn byggdes ut, för det blev en efterfrågan på kvinnor som arbetskraft. Däremot kan man se att antalet arbetsgivare inte har någon betydelse för kvinnors löner. Om du tittar på den forskning som finns kan du däremot se att inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ökar om det är privata arbetsgivare, till exempel inom vården. Det man skulle kunna göra och den möjligheten har tagit bort är att lagstifta om heltid, rätt till heltid. Kvinnor ses som en reservarbetskraft. är ni dessutom med och skär ned deras möjligheter att få jobb, eftersom ni nu måste skära i barnomsorg och äldreomsorg. Det måste ändå utföras. Med er politik beräknar att sysselsättningen i den offentliga sektorn minskar , om man inte tillför 14 miljarder som behövs för att upprätthålla sysselsättningen. Det tas från kvinnors arbetsplatser. Det tas från kvinnors trygghet och frihet, eftersom det är kvinnor som är mest beroende av äldreomsorg, barnomsorg och sådana verksamheter. Dessutom kommer det att påverka kvinnors möjligheter till löneutveckling. 107 () replik: Vad gäller den senaste revideringen inom skatteutjämningen var det fem parametrar som var med. Jag tar upp fyra här. Det var lönerna, precis som säger. Det var byggdelen. Det var hälso- och sjukvården. Sedan var det då det här uppföljningssystemet, att Statskontoret fortlöpande skulle följa det här. Vad gäller lönerna var frågan om det är en strukturell fråga eller ej. Det var egentligen nyckelfrågan. Och där var remissinstanserna mycket kluvna. Det innebar också att vi i kammaren beslutade att vi inte skulle ställa upp på att göra en förändring av lönedelen mer än till . Sedan har det kommit ett betänkande till efter detta som inte är remissbehandlat och så vidare. Där säger utredaren mycket tydligt att ska man genomföra den andra delen jag säger det här, eftersom detta har varit en del i den debatt som har varit måste man genomföra lönekostnadsbiten fullt ut. Då neutraliserar de två varandra, eftersom vinnarna i de här två utredningarna är totalt olika grupper av kommuner. Men slår man ihop det hela är det ett nollsummespel. Sedan gällde det kvinnolönerna. Ja, min erfarenhet från när vi, så att säga, gick ut och privatiserade halva primärvården är att detta innebar dels att man inte behövde höja anslagen, dels att kvinnolönerna höjdes fortlöpande för den grupp som arbetade inom den här sektorn på grund av att det helt plötsligt hade blivit en konkurrenssituation. Jag måste dessutom säga att har faktiskt kvinnolönerna höjts mest det gäller så långt tillbaka vi kan skåda på grund av de förändringar som vi har gjort på skattesidan och på grund av de löneförhandlingar som har skett just inom offentlig sektor. I och med att kvinnorna ligger i den lägre lönedelen är det de som har varit vinnare. 108 () replik: Man kan då konstatera, , att du kanske borde titta på en del RUT-utredningar som har gjorts med anledning av er politik. Där kan man tydligt se att inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män på har ökat med . det är ett ganska rejält belopp. Dessutom har antalet fattiga ökat med 146 000 . Framför allt är det ensamstående föräldrar, det vill säga kvinnor med barn. Andelen fattiga barn har också ökat kraftigt på grund av er politik. Försämringen i sjukförsäkringen slår framför allt mot kvinnor. Försämringen när det gäller deltidsstämpling i a-kassan slår mot kvinnor. Ni har en direkt kvinnofientlig politik. Och så står du här och skryter över att ni har lagt ut verksamhet på entreprenad, eller eller vad det var på privat verksamhet. Ja, men det betyder ju att den andra halvan nu måste ta hela den besparing som ni måste göra i det . Ni har helt frånsagt er möjligheten att styra och påverka utvecklingen, och det är du stolt över. Vi har ett centerparti som har prioriterat stora skattesänkningar, framför allt för högavlönade män boende i , i och på , medan framför allt vi kvinnor och låginkomsttagare får betala. Dessutom kunde du själv höra att Kommuner och Landsting sade att det är kommuner med få invånare som har störst ekonomiska problem i den lågkonjunktur som är. Kommuner och landsting ute på landsbygd och i glesare bygder är de som har de största ekonomiska bekymren i den här situationen. Den politiken står nu , , här och försvarar. Jag tror att det är ganska många centerpartister som mår rätt dåligt just . Men det kanske inte finns så mycket vård att söka, för det finns ju inte så mycket pengar till landstingen längre. 109 () replik: Vad gäller besparingar för den andra gruppen, eftersom det är ett specifikt landsting vi diskuterar, kan jag väl säga att man hade ett budgeterat överskott på 80 miljoner, och överskottet blev slutligen 150 miljoner plus. Jag vill med detta säga att när vi diskuterar kommuners och landstings ekonomi ser bilden enormt olika ut över landet. Det är ett av problemen . Vissa landsting och vissa kommuner har skött sin ekonomi bra. Vissa har skött den dåligt. Och vissa har blivit satta i en situation som de inte har kunnat styra över, och dem måste vi hjälpa på något sätt. Med statistik kan vi stå här och slå varandra i huvudet hur länge som helst. Jag kan säga att , då ditt parti stöttade regeringen, ökade andelen långtidsarbetslösa kvinnor . Ni förtidspensionerade 140 personer . Jag tror inte att det ger så mycket. Jag har inte studerat dina siffror, så jag kan inte gå i svaromål när det gäller dem. Däremot vet jag att den lönegrupp som kvinnorna representerar, ofta i den offentliga sektorn, de som får runt , får mer netto i plånboken. Det är en skattesänkning . Därtill har man haft en mycket gynnsam lönerörelse på det här området, framför allt på sida. Därför hävdar jag att just kvinnorna har fått den största löneökningen . 110 (): Vi står här igen och pratar kommunekonomiska frågor och kommunala frågor. Tyvärr är det nu en väldigt dyster verklighet i väldigt många av våra kommuner, även om det är stora skillnader mellan kommunerna. En del har det väldigt tufft. Andra har börjat se att de tuffa åren kommer. Jag tycker att det är väldigt tråkigt när oppositionens företrädare väljer att gå i polemik i frågor där vi faktiskt är tämligen överens. När det gäller till exempel frågan om den kommunekonomiska utjämningen kan man läsa en reservation som jag kan ställa mig bakom. Vi har hört andra företrädare för majoriteten som också har sagt sig kunna ställa sig bakom den. Ändå går man upp i talarstolen och ger intrycket av att det här är frågor som vi inte alls är överens i. Vi är alla i den här överens om att vi ska ha ett utjämningssystem som gör att det finns likvärdiga förutsättningar för kommuner oavsett var någonstans i vårt avlånga land de befinner sig, oavsett vilka förutsättningar man har, oavsett om det är storstad eller glesbygd. Men vi är väldigt angelägna om att göra en översyn för att faktiskt komma till rätta med de brister som finns och kanske också upptäcka vad det är som gör att bristerna finns där. Den utredningen är på gång, och jag ser fram emot att den blir klar. Kommunerna och landstingen bedriver den verksamhet som gör att vi kan känna oss trygga i vår vardag, i varje fall det mesta av den. Jag kan ändå inte låta bli att ta upp den oro som präglade min vardag och som också präglar mig nu . De som lyssnade på radion eller på nyheterna hörde talas om att en man än en gång åker runt och försöker plocka upp barn utanför skolor. Den här gången är det i det område där jag bor, där mina barn rör sig . Det är ingenting som vi kan komma åt med den kommunala ekonomin. Hur trygg vi än gör vardagen för våra barn i skolan kommer vi inte att komma åt att barn faktiskt utsätts för vuxnas sjuka läggningar. Men när vi går in i det ekonomiska läge vi har för våra kommuner och för den statliga verksamheten som till exempel polisen och när det gäller allt det som gör att människor hamnar i situationen att de blir så sjuka att de utsätter barn för sådant här handlar det om att vi fokuserar, att vi gör allt vi kan för att använda varje skattekrona på bästa tänkbara sätt. Tryggheten är det absolut viktigaste vi har. Det gäller våra barn, det gäller oss vuxna, och det gäller oss när vi blir gamla. Det finns i reservationen från ett påstående som jag tycker är väldigt anmärkningsvärt. Det påstås av att vi saknar könsperspektiv. Det handlar om frågan om valfrihet. Det är väldigt märkligt att man kan komma med ett sådant påstående. skulle inte jag vilja säga att könsperspektivet är det övergripande generella som gör att vi tycker att det är viktigt med valfrihet. Det finns många goda skäl att se till att öka mångfalden i och landstingsdriven verksamhet. Valfriheten i sig är väldigt viktig. Den är viktig för att vi ökar konkurrensen och med det också har möjlighet att öka kvaliteten. Men könsaspekten att se till att det finns fler kvinnliga företagare i vårt land kommer vi aldrig att komma åt om vi inte öppnar för kvinnligt företagande inom de branscher där kvinnor är verksamma. Vi måste göra det möjligt för kvinnor att välja arbetsgivare. Oavsett om jag är arbetstagare i offentlig verksamhet eller om jag är patient eller brukare är det viktigt med valfriheten, även om jag inte gör ett nytt val. För många av oss finns tryggheten i möjligheten att välja bort. Jag har mina barn i en skola, och den är jättebra. Den fungerar utmärkt för dem. Men jag känner mig trygg med att veta att om skolan inte skulle leva upp till de krav jag ställer på att mina barn ska ha en trygg vardag och få en bra utbildning har jag rätt att välja en annan skola för dem och att de om de inte trivdes i skolan skulle kunna säga till mig som förälder att de vill byta. Möjligheten att välja är det som är det viktigaste, även om många av oss faktiskt inte gör det aktiva valet och väljer något annat. Jag skulle också vilja lyfta fram några av de andra sakerna som den här regeringen har gjort för att öka valfriheten. Något har redan nämnts här. Det handlar om lagen om valfrihet. Det är något som kommer att öka möjligheten väldigt mycket för alla de patienter och brukare som finns ute i våra kommuner och landsting och som kommer att göra att fler kan få den utförare de vill ha. Självklart är det innehållet i vården som är det viktigaste. Men om jag var i behov av den typ av stöd och service som innebär att någon ska komma hem till mig och finnas med mig inne på toaletten och när jag ska duscha vill jag att jag ska bestämma vem det ska vara som är där inne med mig och inte att det är en kommunpolitiker eller riksdagspolitiker som tar det beslutet. 111 () replik: säger att det är dystert i många kommuner. Hon konstaterar så och har sedan inga synpunkter på behovet av ytterligare resurser som både Kommuner och Landsting och så tydligt visade på för oss . Sedan kommer vi över till utjämningssystemet. Hade vi varit överens hade vi inte reserverat oss. Ni får läsa vad som står i betänkandet, det som står i motionerna och det som utskottet har följt upp i sina skrivningar. Jag vill ge lite historik till . Jag var med i debatten när vi diskuterade de här ändringarna i det kommunala utjämningssystemet som pratade om . Det är därför jag inte tror att vi har samma utgångspunkter. Då hade vi majoriteten. Då hade vi tre olika borgerliga reservationer och tre olika linjer när det gällde utjämningssystemet. När vi kom till nytt system hade vi också tre borgerliga reservationer, och så hade vi fyra linjer. Då ville avstyrka hela propositionen. När det gällde kostnadsslag och verksamheterna var det tre borgerliga reservationer och fyra olika borgerliga yrkanden. Det var likadant när det gällde strukturbidragen. Då var det två borgerliga yrkanden, likadant när det gällde införandebidragen. Då var det tre olika synpunkter. Jag ifrågasätter, och ställde frågan till , hur eniga ni är. Det är möjligt att ni nu tycker precis som det står i majoritetstexten i betänkandet. Men jag kan säga mycket tydligt från Socialdemokraternas håll och också tala för både och : Vi vet vad som döljer sig bakom alla rökridåer. Så det är självklart att vi behövde ha en reservation i denna fråga. 112 () replik: efterfrågar ytterligare resurser, att jag skulle nämna något om det. Det här betänkandet behandlar kommunala frågor. Det går in i vissa specifika ärenden som tas upp i vissa motioner. Vi har haft ett antal återkommande debatter då vi har berört den ekonomiska situationen i kommunerna. Självklart måste vi göra vad vi kan för att se till att kommunerna ska få ökade resurser. Det är i kommunerna och landstingen som välfärdens kärna bedrivs. Vi kommer som kristdemokrater att göra allt vi kan för att se till att de ska öka. Men vi måste också inse att vi är i ett väldigt svårt ekonomiskt läge, där både kommuner, landsting och staten har en trängd ekonomisk situation. Tyvärr blir inte de nya konjunkturbarometrar som vi ser och de nya siffror vi får roligare och roligare utan tvärtom. Det blir sämre och sämre. Därför är det inte möjligt att stå här och lova bort miljarder hit och miljarder dit. Jag tror att det är viktigt att man inte lovar bort pengar som man ännu inte vet att man har. Men vi kristdemokrater kommer att göra allt vi kan för att se till att kommunerna får ökade resurser och att de får besked om det i vårpropositionen. hade i sitt tidigare replikskifte med en retorisk fråga om huruvida det inte är bättre för kommunerna att få riktade bidrag än inga bidrag alls. Det kan låta som att det är så. Jag är inte helt säker. En kommun som är i ett väldigt trängt ekonomiskt läge kan få besked som når deras väljare om att de får något som gör att de kan satsa, för innebörden i ett riktat bidrag är att man kommer att kunna utveckla kvaliteten inom det ena eller det andra området. Men sedan kommer kommunen i realiteten inte att få möjlighet att göra de satsningarna för att kravet för att få del av pengarna är satt så hårt att om kommunerna inte själva stoppar in egna pengar i egen finansiering kommer verksamheten inte att bli av. 113 () replik: Varför jag ändå nämner ekonomin i kommunerna är för att betänkandet också handlar om välfärdens verksamheter. Det är ju skolan, vården och omsorgen. Det är klart att det är ett stort bekymmer när vi nu får sådana signaler att det finns risk att det blir stora nedskärningar i den kommunala verksamheten på grund av att resurser fattas. Det är det som framförs från både Kommuner och Landsting och . Det kan handla om 25 000 personer , att öka på alla andra som också varslas och blir arbetslösa. Det skulle ha varit märkligt om vi inte hade diskuterat det . Visst är det ett svårt ekonomiskt läge, men det är inte svårare än att ni kunde ha ofinansierade skattesänkningar till dem som tjänar bäst . När man gör en budget och när man funderar över var man ska lägga pengarna måste man prioritera. Vi från vår sida har givetvis prioriterat mer pengar till kommunerna för att klara de viktiga verksamheterna. Man säger att det är bättre att kommunerna inte får några pengar än att de får specialdestinerade statsbidrag. Vi har minskat på de specialdestinerade statsbidragen. De samlades ihop i utjämningssystemet, men det finns ett antal kvar. Men det handlar om att man får extra pengar för att man ska ha möjlighet att anställa fler lärare i skolan och för att man ska få mindre klasser. Vi märkte väldigt tydligt när man fick 15 000 fler lärare i skolorna att det blev bättre för eleverna. Det gav möjlighet till bättre undervisning och mindre grupper. Det är sådant som ni brukar kritisera i vanliga fall, så det är märkligt när man verkligen kan använda pengarna på det sättet och hjälpa till där man behöver och rusta upp. Jag tycker att det är väldigt viktigt att ni nu försöker att vara pådrivande eftersom statsministern sade att det inte alls är säkert att det blir några pengar till kommunerna. Så det blir väl mycket jobb nu för . 114 () replik: Jag delar helt oro över den ekonomiska situation som kommunerna befinner sig i. Det är ju, som sagt, en debatt som har förekommit här i kammaren upprepade gånger . En intressant skillnad mellan dagens debatt och debatten som vi hade för ganska precis sedan är att den dagen var den stora frågan lärarna som skulle varslas, men detta nämndes inte i de anföranden som jag hörde . Det kanske är för att man efter att ha analyserat siffrorna lite mer insåg att väldigt många av de lärare som skulle komma att bli varslade eller har blivit varslade i kommunerna har blivit det för att det helt enkelt inte finns några elever kvar att undervisa. Självklart är det oerhört viktigt att passa på när nu elevantalet minskar att också se till att lärartätheten ökar och kvaliteten i skolan faktiskt stärks. Men det skulle också vara märkligt om vi inte skulle minska antalet anställda i skolorna något och öka antalet anställda i äldrevården när vi får den förskjutning i befolkningsstrukturen som gör att det blir färre elever i skolan men fler äldre. Biten med hur man använder resurserna och hur man fördelar dem är också en del av utredningen om den kommunalekonomiska utjämningen. Flera delar av det som i sitt anförande och i replikskiftet här efterfrågar finns alltså med i de direktiv som ligger till grund för den utredning som pågår. Jag tror att det när resultatet kommer fram kommer att finnas en hel del som vi är överens om, och det blir intressant att höra om det finns några sakliga invändningar från Socialdemokraterna när vi väl kommer . 115 () replik: Jag börjar med lärarna. Om dessa lärare behölls skulle vi nå en lärartäthet på 8,6 per 100 elever. För att nå den nivå vi hade innan den borgerliga regeringen tillträdde förra gången, alltså när man började rasera statsfinanserna, skulle vi behöva ytterligare 4 600 lärare. Då skulle vi alltså komma upp i samma lärartäthet. Så visst finns det elever, och visst finns det behov av lärare. Men det kan ju stå här och försöka intala sig själv att det inte gör. Jag tänkte återkomma till kvinnors vardag och till hur den ska förbättras. syn verkar ju vara att vi ska privatisera och att betalt arbete ska gå över alltmer till obetalt arbete. Tidningen jublade till exempel över att det nu skulle bli mer ideell verksamhet när kommunerna var tvungna att skära ned. Det säger en hel del om hur vår vardag kommer att påverkas och framför allt om hur vi kvinnor kommer att påverkas. Om man menade allvar med att man vill påverka kvinnors livsmöjligheter skulle man satsa väldigt kraftigt på att bygga ut välfärden genom att ha högre personaltäthet i förskolan, mindre klasstorlekar och bättre omsorg för de äldre. Det skulle ju påverka vår vardag och vår frihet eftersom vi inte skulle behöva ta det ansvaret när vi kommer hem från jobbet. Eller också skulle det bli bättre på arbetet eftersom det framför allt är kvinnor som jobbar med de här frågorna. Vi skulle få fler arbetskamrater, vi skulle behöva stressa mindre och vi skulle också kunna få högre löner. Ett annat sätt kunde ju vara att införa heltidstjänster, alltså rätten till heltid. Det kunde fundera lite över, tycker jag. Ni har en könsblindhet i er politik. Annars skulle vi inte ha vårdnadsbidrag där nio av tio som utnyttjar det är kvinnor. Vi skulle inte ha överklassnära tjänster. Ni skulle inte ha genomfört skattesänkningar där har gått till män, framför allt högavlönade män. Vi skulle inte ha ökade inkomstskillnader på , och vi skulle inte ha fler fattiga barn i . 116 () replik: Det är väldigt intressant att höra hur argumenterar för att vi inte har en politik som skulle göra situationen på arbetsmarknaden bättre för kvinnor och i samma andetag får med att man faktiskt inte vill ha de hushållsnära tjänsterna. Hushållsnära tjänster är något av det bästa vi har gjort under för kvinnors arbetsmarknad. För att inte tala om vad det har inneburit för dem som faktiskt har kunnat få de jobben. Den kvinna som förut har varit hänvisad till att ha svartjobb och inte kunnat få ta del av våra socialförsäkringssystem har i stället fått ett vitt jobb och kan nu faktiskt få erkännande för det viktiga arbete hon utför. Jag kan inte se vilken skillnad det är på att någon anställer någon för att städa hemma jämfört med att någon finns anställd för att städa på våra arbetsplatser. Det är ett förakt mot de kvinnor som jobbar inom den sektorn när man lite slarvigt kallar det för överklassnära tjänster eller som sade i en annan debatt, hovnära tjänster. Det är barnfamiljer som nyttjar de här tjänsterna. Det är barnfamiljer som kämpar och sliter för att få sitt vardagspussel att gå ihop som nyttjar dem därför att man vill ha mer tid med barnen. Och de som arbetar gör en väldigt viktig insats. Jag tycker att det är att även erkänner kvinnorna som jobbar inom den sektorn. 117 () replik: Det är rätt fantastiskt att deltidsanställda Kommunalkvinnor och kvinnor som jobbar inom hotell- och restaurangbranschen, oftast på visstidsanställningar, deltidsanställningar och osäkra projektanställningar eller någon annanstans alltså framför allt lågavlönade kvinnor ska vara med och betala för att högavlönade män ska slippa städa hemma. Det tycker du, , är den bästa reform som finns för oss kvinnor. Det är nästan så att man kan häpna. En lågavlönad kvinna ska gå hem till en högavlönad man för att han inte orkar göra sin egen städning där hemma. Och det anser ni att vi ska använda lågavlönade kvinnors skattepengar till! Sedan har ni dessutom mage att sänka skatter så att de 10 rikaste procenten, alltså framför allt män, får ut lika mycket som de med lägst inkomster. Ni har en politik som ensidigt gynnar män. Man kanske inte ska säga att ni är könsblinda. Ni är mycket könsmedvetna. Ni har en väldigt tydligt uttalad manspolitik för högavlönade män. 85 miljarder hostar man inte upp bara så där, utan det ska tas någonstans ifrån. Och det tas från verksamheter som framför allt vi kvinnor är beroende av. Det tas från våra arbetsplatser, det tas från vår rätt till heltid och till löneutveckling och det bidrar till en minskad trygghet i vår vardag eftersom det blir färre anställda i förskolan, färre lärare i skolan och färre anställda i äldreomsorgen. 85 miljarder är hiskligt mycket pengar, och någonstans ska de tas ifrån. Eller har ni en trolleripinne som ni sveper med så att det inte ska få några effekter någonstans? Det kan ni ju ändå inte påstå, för så oärliga kan ni inte vara. I detta anförande instämde (). 118 () replik: Man kan inte riktigt tro att detta är en debatt om kommunala frågor så som den har utvecklats. Hade fått styra skulle vi fortfarande ha haft väldigt många svartarbeten.