prot · GX0950 · 2009-12-15 00:00:00 — 1 § Information från regeringen om Europeiska rådets möte 1 Statsminister (): Herr talman och ärade ledamöter! ägde rum i . Två profilfrågor som kännetecknat hela det svenska ordförandeskapet stod på agendan: kampen mot klimatförändringarna och åtgärder till följd av den ekonomiska och finansiella krisen. Dessutom antog vi Stockholmsprogrammet, som är ett program för hur EU:s samarbete inom rättsliga och inrikes frågor samt migration ska utvecklas de kommande fem åren. Mötet markerade den slutfas av det svenska ordförandeskapet som vi nu går in i. Efter långa förberedelser och en intensiv höst närmar vi oss nu slutpunkten på det halvår under vilket burit Europasamarbetet. Om inget oförutsett händer återstår bara ett större möte, i som ju redan pågår. Betydelsen av detta möte kan inte nog betonas. Det är ett avgörande möte, inte bara för och EU utan för hela världen. Det handlar om den oro som många känner för vad som händer med vår jord till följd av den globala uppvärmning som följer i de alltför höga utsläppens spår. Det handlar om alla de människor som drabbats eller riskerar att drabbas av klimatförändringarnas konsekvenser, om alla de människor som kan odla sina marker till följd av vattenbrist, om alla dem som förlorat hus och hem på grund av orkaner eller översvämningar och alla dem som bygger i väntan på smygande havsnivåhöjningar. Ytterst handlar det om det ansvar vi gemensamt måste ta för vår jord och för vår framtid. Det är inget enkelt möte som äger rum i . Alla vet vi att förändringar måste ske för att vi ska kunna möta klimatutmaningen, men vi vet också att förändringar alltid väcker motstånd. Det gäller i hög grad förändringar som innebär krav på ändrad livsstil och ändrade produktionsmönster, och det gäller i allra högsta grad förändringar som kostar pengar på kort sikt, även om vi vet att vi på lång sikt kommer att vinna. Och vinsterna blir större ju snabbare vi agerar, så nu måste vi agera för att övervinna detta motstånd. Kampen mot klimatförändringarna har gått som en röd tråd genom det svenska ordförandeskapet. Vid toppmötet antog vi ett omfattande mandat för att EU skulle kunna fortsätta ha en ledande roll i klimatförhandlingarna. Vi satte ett långsiktigt mål för utsläppsminskningar på och förnyade vårt erbjudande att reducera utsläppen om andra parter i den utvecklade delen av världen gör motsvarande åtaganden. Många medlemsländer var tveksamma till att ta ställning till behovet av att finansiera klimatåtgärder i utvecklingsländerna. Vi lyckades trots det presentera siffror för de globala behoven på kort såväl som medellång sikt. gick vi ett steg längre. Efter många veckors arbete, som avslutades med förhandlingar inpå småtimmarna vid toppmötet, lyckades vi enas om motsvarande för klimatinsatser i utvecklingsländerna ett belopp som välkomnats av FN som en huge encouragement to the process eller en enormt positiv injektion i processen. Jag vet att dessa pengar inte kommer att räcka, men jag är nöjd med att EU lyckades enas om detta steg och hoppas få se liknande åtaganden från andra parter. Detta är en början, och vi måste börja . Vi kan inte vänta . Många människor har fått uppleva finanskrisen på nära håll i oro för den egna ekonomin och de egna möjligheterna genom ett förlorat arbete och lån som inte längre går att betala. Många människor har kunnat konstatera att något var fel när miljonbonusar delades ut, som banker och finansiella institut visade röda siffror. Den globala finanskrisen har präglat världen . lades den ekonomiska och finansiella politiken inom EU om till åtgärder i expansiv riktning. Därmed undanröjdes de allvarligaste hoten. Alla hade dock inte de starka offentliga finanser som vi har i . Därför ledde den offensiva krispolitiken i många länder till allvarliga underskott i de offentliga finanserna. Under det svenska ordförandeskapet har vi förmått EU att enas om exitstrategier som ska återupprätta goda offentliga finanser och ta oss ur nuvarande stimulansåtgärder. Det är nödvändigt att på detta sätt markera vikten av uthållighet i de offentliga finanserna. Det är nödvändigt för jobben och för tillväxten och därmed också för möjligheten att upprätthålla en god välfärd. En annan viktig utmaning för det svenska ordförandeskapet har varit arbetet med att komma till rätta med brister inom finanstillsynen. Ett omfattande arbete har lett fram till att vi nu enats om en ny och förbättrad tillsynsstruktur för finansmarknaderna. Vi har förhandlat fram robusta strukturer för tillsyn såväl på makro- som på mikronivå för att förhindra en upprepning av krisen, för att få en tidig förvarning om vi återigen skulle gå mot obalanser och för att bygga en europeisk finanstillsyn som matchar och kan överblicka finansinstitutens gränsöverskridande verksamhet. Under det svenska ordförandeskapet har vi också prioriterat arbetet med att riskanpassa bonussystemen inom finansiella institut. Vi har varit tydliga med det orimliga i att utbetalda bonusar inte rimmat med faktiska resultat, att de inte tagit sin utgångspunkt i rimliga nivåer och långsiktigt ansvarstagande utan snarare uppmuntrat till ohållbar finansakrobatik. stärks kopplingen mellan ersättning och långsiktigt resultat. Det sker genom en reglering i lagstiftning. För svenskt vidkommande kommer de nya reglerna att införas . Sammanfattningsvis kan jag konstatera att det svenska ordförandeskapet i och med detta toppmöte har levererat ett gott resultat på en av ordförandeskapets viktigaste prioriteringar, nämligen insatser mot den ekonomiska och finansiella krisen. Vid toppmötet var det också möjligt att diskutera efterföljaren till Lissabonstrategin, EU:s långsiktiga strategi för jobb och tillväxt. Vi förde en livlig debatt om hur tillväxt ska skapas i den framtida världsekonomin, hur vi skapar en grönare produktion och en inre marknad som framgångsrikt ska kunna konkurrera med och andra stora ekonomier och hur vi ska ha råd att betala pensionerna till en åldrande befolkning och klara uthålligheten i våra välfärdssystem. Denna viktiga diskussion kommer att fortsätta under det spanska ordförandeskapet. Europeiska rådets nye ordförande kommer att sammankalla till ett informellt möte på detta tema. förutser ett antagande av nästa tillväxtstrategi för EU 2020 vid vårtoppmötet. Jag är mycket nöjd med att vi på toppmötet också kunde anta det viktiga Stockholmsprogrammet. Med detta stärks och utvecklas samarbetet inom rättsliga och inrikes frågor samt migration, ett område som blivit en allt viktigare del av EU-samarbetet och som i högsta grad berör den enskilda medborgarens vardagsliv. Vår ambition har varit att skapa ett tryggare och öppnare där enskildas rättigheter värnas, och jag tycker att vi har lyckats uppnå denna vår ambition. Stockholmsprogrammet kommer att vara ledstjärna för EU och för vår kommissionär, , . ställde sig bakom de slutsatser om utvidgningen som allmänna rådet antog . Slutsatserna markerar viktiga steg framåt i utvidgningsprocessen och framför allt att processen fortsätter utan avbrott med både och länderna på västra . Slutsatserna uppmärksammar även de framsteg som gjorts inom ramen för det svensk-polska initiativet om EU:s östliga partnerskap. antog därtill en deklaration om , detta mot bakgrund av landets bristande samarbetsvilja i förhandlingarna om det nukleära programmet. Vi enades också om en deklaration om den senaste utvecklingen i . Sammanfattningsvis kan jag konstatera att det svenska ordförandeskapet, tack vare ett mycket gott samarbete med medlemsländerna och kommissionen, lyckades uppnå de uppsatta målsättningarna för detta toppmöte. Vi kom överens om en strategi för hur EU:s medlemsstater ska ta sig ur den ekonomiska krisen och åter komma i balans. Vi enades om en finanstillsyn som är nationell utan som kan hantera de europeiska finansiella bolagen. Vi diskuterade utformningar av nya tillväxtstrategier. Vi har antagit ett Stockholmsprogram som ska vägleda samarbetet på det rättsliga och inrikespolitiska området . Slutligen gav vi en viktig positiv injektion till FN:s klimatförhandlingar genom att fastställa EU:s finansiella bidrag till utvecklingsländerna under 20102012. har hållit i ordförandeklubban för världens största integrerade ekonomi med nära 500 miljoner invånare. Vi tog oss an denna uppgift med en vilja att konstruktivt driva EU:s viktiga arbete framåt. Vi visste att den tid av kris världen befinner sig i kombinerat med EU:s institutionella förnyelse gjorde att framgång inte skulle vara lätt och att inga framsteg kunde tas för givna. I och med toppmötet har det svenska ordförandeskapet levererat resultat inom samtliga våra fem prioriteringar: klimatfrågan, uppföljningen av den ekonomiska och finansiella krisen, , Stockholmsprogrammet och EU som global aktör inklusive utvidgningen. Dessutom har vi fått alla bitar på plats så att Lissabonfördraget kunde träda i kraft . Det har varit ett intensivt halvår som ännu inte är slut. Vi lovade att som ordförandeland anta utmaningen. Vi har gjort just detta, och vi har levererat. Det är ett styrkebesked för i . Jag är nu redo att ta emot kammarens frågor och kommentarer. 2 (): Jag tackar statsministern för återrapporten. Mina första frågor rör det faktum att i slutsatserna uppmanar den höga representanten att på grundval av ordförandeskapets rapport, som antogs , snabbt lägga fram förslag till hur EU:s avdelning för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta så att det kan antas före utgången av . Medlemsstaterna kommer även fortsättningsvis att tillhandahålla underlag på detta område. Jag undrar vad särskilt kommer att ta upp och framhålla? Vad kommer ur dessa slutsatser? Kan statsministern beskriva vad som är viktigast för när det gäller det kommande beslutet för hur den höga representanten ska arbeta och hur arbetet ska organiseras? Nästa fråga rör jämställdhet. har sagt att man på sitt program som ordförande kommer att ha jämställdhet. Det är jag glad över. Finns det något i eftersynen som statsministern under vårt ordförandeskap borde ha sagt och gjort i den frågan med tanke på att kvinnor världen över alltid råkar mer illa ut oavsett vilken kris vi talar om? 3 Statsminister (): Syftet med den höga representanten i Lissabonfördraget är att få en mer samordnad utrikespolitisk röst från EU. Ambitionen är att kunna göra större skillnad i världen. Det ska underbyggas med en egen europeisk utrikesförvaltning som ska byggas upp av den nya höga representanten. Syftet är att kunna ha bra och riktiga underlag och att på det sättet skapa den tyngd åt arbete som ska möjliggöra att EU blir den utrikesaktör som är syftet med Lissabonfördraget. Fram till nu har världens svar ofta varit att ringa till . Varhelst konflikter uppträder och oavsett vad länder som deltar i konflikter verka tycka om har man ändå vänt sig till för att få medling, rådgivning eller stöd på olika sätt. Jag tror att vi är på väg in i en värld som bättre balanseras också av andra krafter, och EU kan vara den kraften. Det är bland annat det som arbetet som nu förbereder ska få på plats. Det kommer att ske som följer efter det att hon slutgiltigt är godkänd som del av kommissionen. Det kommer att ske på andra sidan , alltså efter det svenska ordförandeskapet. När det gäller jämställdhet levererade vi det som bland annat har varit i fokus i bemärkelsen att är hög representant. Vi har fått en kvinna i EU:s absoluta ledning, vilket många ifrågasatte om det skulle vara möjligt att få. Vad gäller krisens konsekvenser håller jag helt med om att man också ska analysera dem utifrån genderförutsättningar. Dock finns en skillnad här som vi kanske ska uppmärksamma. Exportindustrin och verkstadsindustrin har stått i fokus för neddragningarna, och då är det i högre utsträckning män som blir arbetslösa. Det behöver inte se ut så i alla kriser. Det finns alltid kopplingar till hur man finansierar offentliga verksamheter, men just det avvikande med denna kris har varit den höga andel män som möter arbetslöshet till följd av finanskrisen. 4 (): Jag tackar statsministern för svaret, även om jag inte hörde så många specifika svenska åsikter. Det mycket som hänger samman med ordförandeskapet, och vi förstår att statsministern har mycket att göra med att sköta det. I tidningen står det att EU-tjänstemännen strejkar, för de tycker att de ska ha i lönelyft. 20 av unionens medlemsstater, dock inte tyvärr, anser att den ekonomiska krisen borde få konsekvenser också för EU:s tjänstemän. Jag undrar hur statsministern tänker lösa denna knut. 5 Statsminister (): Det kanske är ett tecken på våra stora framgångar att när jag återrapporterar Europeiska rådets möte ställs det frågor om helt andra saker. Jag ska naturligtvis svara även på detta, men jag ber att få betona att detta europeiska råd har handlat om klimatförhandlingar och om hur vi ska få fram finansiering till de fattigaste delarna av världen. Vi har diskuterat exitstrategier i ett med stora problem i de offentliga finanserna. Ersättningarna till dem som jobbar i var inte uppe till diskussion på . Jag vet dock att det försiggår sådana diskussioner i Coreper, alltså samarbetet på ambassadörsnivå, som jag hoppas ska komma till ett bra slut. 6 (): Jag tackar statsministern för genomgången. Det är vi som håller i taktpinnen, det är rätt, men vi har inte alltid skrivit partituret. Så sade inför det förra svenska ordförandeskapet. Jag har citerat detta förut och gjorde det nu igen, eftersom det är mer sant än någonsin ett sådant här halvår. Det har handlat om att ena 27 länder, i stället för nästan hälften så många förra gången, under en kort intensiv höst med global kris, med regeringskris , med ett nyvalt Europaparlament som inte hade träffats när tillträdde, med en utgående kommission utan regler för hur en ny ska utses och så vidare. Jag skulle kunna fortsätta länge, men det hinner jag inte. Att kalla detta en utmaning är nästan understatementhumor. När man följer den internationella debatten om och EU framträder två saker mer än andra. Det ena är att vi är ett litet avsides nybörjarland i andras ögon utan att vi framför allt har tagit plats vid bordet i centrum av den europeiska debatten och är ett medelstort land även politiskt som människor lyssnar på även på regeringsnivå. Det andra, som aldrig verkar förändras, är att man tycker att vi är lite trista och fyrkantiga, att vi kommer till möten och har papperen med oss, som vi dessutom har läst, och att vi inte vill att någon brusar upp och höjer rösten utan allra helst kommer överens innan mötet är över. Det har visat sig vara utmärkta egenskaper för att föra EU-frågorna framåt. Däremot saknar jag något som ska bli intressant att följa, nämligen EU:s roll i världen. Det här är ett styrkebesked för och , men vad gäller EU:s roll i världen vill jag be statsministern kommentera det som står i slutsatserna från toppmötet om översyn av finansmarknadstillsyn i världen. Det gäller uppmaningen till IMF att bland annat studera en eventuell avgift på internationella kapitaltransaktioner med mera. Det står inte skatt, och det är inte ett beslut, men det var ändå en nyhet för oss som har följt förberedelserna till detta möte. 7 Statsminister (): Jag instämmer i att man kan se hur länders medlemskap utvecklas . Till en början är känslan ofta att man ska åka ned, skriva något papper och göra något utspel som man sedan inför inhemska medier beskriver som en stor nationell framgång. och med en mer mogen och riktig syn på EU-medlemskapet inser man att vi alla har ett gemensamt ansvar för att föra de gemensamma ambitionerna framåt. Om vi menar allvar med att EU behöver vara starkt för att stå upp mot gränsöverskridande problem kan vi inte behandla det utifrån nationella utgångspunkter enbart. Det är ganska tydligt hur man ser länder mogna i sitt medlemskap . Jag delar uppfattningen att har gjort det i stor utsträckning. Detta gäller även som har varit mycket pådrivande i de centrala frågorna och har kunnat åstadkomma resultat. Det uppdrag som kommissionen har fått med hänvisning till IMF när det gäller finansmarknadstillsyn och innovativ finansiering är inget nytt uppdrag. Det har tidigare uttalats; det fanns i G20-processen. Syftet är att se om det finns en möjlighet till en global finansiering av kommande åtaganden. Betoningen ligger just på global, det vill säga om det går att få global enighet kring någon form av global finansieringslösning. Kommissionen har även det uppdraget när det gäller i sin helhet. Där får vi helt enkelt följa återrapporteringen. Länderna tycker säkert inte exakt likadant, men det finns ingen anledning att ta ut det i förväg eftersom det som står i slutsatserna handlar om en beställning inom G20 och EU som vi ännu inte fått återredovisad. 8 (): Tack, statministern! Jag vill återkomma till frågan om roll i världen. har visat styrka i EU och gäller det att följa upp det efter toppmötet för att EU ska stå starkt i världen i klimatfrågan och i krisbekämpningsfrågan i de så kallade exitstrategierna för att bryta bidragspolitik mot tillväxtpolitik. Det är ungefär som hemma och minst lika viktigt på global nivå. ska vi börja diskutera en så kallad post-Lissabonstrategi med mera. I sådana här toppmötesslutsatser och på andra stora möten är det ofta fina ord om konkurrenskraft och tillväxt. Sedan byts det mot det dagliga, där länder slåss mot krav på budgetunderskott och försöker tigga till sig bidrag. Hur ska regeringen kunna fortsätta att driva på för öppnare marknader och en starkare europeisk konkurrenskraft i världen, nu när diskussionen redan har satt i gång? Det har den ju gjort på det här toppmötet. 9 Statsminister (): Det är helt korrekt. Det fanns en så kallad Lissabonstrategi som sades lägga grunden för att skulle bli den mest konkurrenskraftiga regionen i världen. är vi nära nog i mål för tidsutdräkten för den strategin. Då är frågan onekligen: Är vi nu den mest konkurrenskraftiga regionen i världen? Slutsatsen är nog att det inte är riktigt. Även om en hel del talar till vår fördel finns det också mycket av den globala konkurrensen som är svår och har förändrat hur världsekonomin fungerar. Det har riktats kritik mot Lissabonstrategin. Den har oftast har varit tydlig. Den har på landsspecifik nivå gått igenom reformstrategierna i nationella budgetar och utfärdat olika typer av råd. Kritiken har gällt att det utfärdas många råd men att få följs. Länderna har bett att få underlaget för att utveckla sin konkurrenskraft, och de får massor med råd som de sedan inte efterlever. I stället finns det risk för att man hemfaller åt protektionism och ett helt annat vägval. Tanken är att vi ånyo ska blicka framåt. Därför ska det heta Agenda 2020. Detta välkomnar vi. Men det är onekligen en intressant fråga om vi ska bli bättre på att följa rekommendationer och om vi ska välja en väg som handlar om utbildningskvalitet och marknaders funktionssätt så att vi har öppen handel mellan våra länder eller om vi ska välja protektionism och en annan typ av tänkande som vi också hör rop på i . Jag delar uppfattningen att det är en väldigt viktig diskussion. Den är viktig för , eftersom vi är ett frihandelsvänligt land med hälften av vår ekonomi i bnp kopplad till export. Vi har dessutom av tradition haft bred enighet i riksdag om att vi tror på frihandel. Den svenska rösten är entydig, även om det låter annorlunda i en hel del fall i . Denna diskussion kommer att följa på det vi inledde med att säga också med ungefär de förtecken som nämndes. 10 (): Utvidgningen av EU är en huvudfråga för det svenska ordförandeskapet. Det nämnde också statsministern. Den svåraste frågan är det turkiska medlemskapet. I har vi ju en bred enighet om att välkomna när de lever upp till Köpenhamnskriterierna. En stötesten är den kurdiska frågan. Den turkiska regeringen har lanserat det så kallade demokratiska initiativet med dialog med kurdiska organisationer med mera. Det är en process som, även om den har mötts med misstroende både från kurdiskt håll och från vissa turkchauvinistiska krafter, har varit ett steg i rätt riktning. I det här känsliga läget har författningsdomstolen i valt att bannlysa Demokratiska Samhällspartiet, DTP, ett prokurdiskt parti som är representerat i parlamentet och som styr bland annat den stora staden . Det är, enligt mig, ett minst sagt häpnadsväckande olämpligt beslut som naturligtvis provocerar och kränker miljontals frustrerade kurder i och andra länder. Vad avser statsministern att göra i egenskap av svensk regeringschef och ordförande för för att ska ompröva sitt beslut när det gäller DTP så att det demokratiska initiativet ska få rimliga chanser att leda till en fredlig lösning på den kurdiska frågan i ? 11 Statsminister (): Det är mycket viktiga frågor som tar upp. När vi inte har varit ordförandeland har varit försvarare av ett turkiskt medlemskap i och haft brett stöd i riksdag för denna uppfattning. Därmed avviker vi från snart sagt varje annat europeiskt land. Därför behöver röst till stöd i ett där detta har varit starkt ifrågasatt. Vår inriktning har varit att försöka fortsätta med kapitelöppning förhoppningsvis kring miljön under vårt ordförandeskap. Vi får se om det är möjligt. Medlemskapsförhandlingarna baseras mycket riktigt just på förhandlingar och krav på att kunna vara en fungerande rättsstat med respekt för demokrati och mänskliga fri- och rättigheter. Det har hörsammats från turkisk sida. nämnde det demokratiska initiativet som togs av regeringen . Vi har uttalat att vi tycker att det är olyckligt när man förbjuder partier. Jag vill påpeka att det är en tradition i och att det är sekulära domstolar som uttalar detta. Jag vill påminna om att jag var på plats i och förde samtal med som för bara stod inför risken att se sitt parti det regeringsbärande AKP-partiet förbjudas av domstolar. Dessutom skulle mest populära politiker förbjudas att verka som politiker. Det är en idétradition som är otänkbar för oss att man sätter domstolar att berätta vilka politiska partier som ska vara tillåtna eller inte. Vi reagerar mot detta, och vi har framfört det. ska vi vara klara över EU:s räckvidd. Det här är en självständig domstol i ett icke-EU-medlemsland. Vi är tydliga med att vi stöder dem som vill ha reformer och som vill gå vidare i den riktning som regeringen har markerat. Jag tycker att det var bra att tog upp just de initiativ som regeringen har stått för. Jag minns när man inte ens kunde tala om kurdiska rättigheter med det turkiska ledarskapet. Samme premiärminister, , har uttalat ord på kurdiska i kurdisktalande tv. Det var en stor signal om en förflyttning från hans och hans partis sida som har tagits väl emot. Låt oss hoppas att det mer är de krafterna som får formulera väg in än de som tror på att man i domstol ska förbjuda partier. 12 (): Som statsministern sade kan vi snart summera ordförandeskapsåret. Det har varit framgångsrikt. Jag vill gratulera statsministern och alliansregeringen. Det har fått goda recensioner. Det har varit en del kritik, inte minst i , på några punkter. Jag ska ge statsministern chansen att kommentera en av de punkterna, nämligen att det har blivit för färglösa och pragmatiska toppledare. borde som ordförande ha kunnat driva på för mer karismatiska personer som till exempel. blev det inte så. Hade det varit möjligt, statsministern? Är det inte fördelar med den typen av personer? Min andra fråga är kopplad till klimat- och finanskrisen. tog upp att EU-ledarna, på initiativ av president och premiärminister , nämner att man ska utreda en skatt på globala finansiella transaktioner och kanske en del andra alternativ. Det handlar om att utreda. Det är ju lite tvivelaktigt. Det är inte riktigt liberalt att belägga penningströmmar med skatt. Det kan bli byråkratiskt och krångligt. Men det kan bli något. Det vore intressant med en kommentar. Jag hittar det inte i dokumenten, men det har sagts att de pengar som kan komma ut av detta ska kunna gå till åtgärder för att minska klimatförsämringen.