prot · GW09118 · 2009-05-14 00:00:00 — Är det affärsmässigt att göra en sådan satsning? Man ser lokalt att det finns ett behov och ingen privat aktör vågar göra något sådant, men det kommunala bolaget har långsiktighet och stabilitet i ryggen och kan därför göra det. Min andra fråga plockar jag från debatten före vår. Jag fick höra att det kommunala fastighetsbolaget i har höjt hyrorna för att kunna finansiera den kommunala flygplatsen. Det är också en del i hur vi hanterar de kommunala fastighetsbolagen som är viktig att höra om. Ligger det inom ramen för affärsmässighet? Det kanske är en bra affär enligt någon även om det drabbar de boende i dessa hyresfastigheter. Jag skulle vilja höra sådana distinktioner på affärsmässigheten. 52 () replik: vill tala affärsmässighet. Det är en grannlaga bit, framför allt för politiker som inte bedriver affärsmässig verksamhet. Ytterst är det varje bolag självt som måste göra bedömningen vad man anser är affärsmässighet. Några tar ett stort ansvar. Jag nämnde som tar ett socialt ansvar och jobbar med ett projekt i ett mångmiljonsprogramområde i . Det är spännande att höra om det. Det är ett fantastiskt sätt att visa engagemang. Det är affärsmässighet för dem. Jag kan inte bedöma om det är rimligt för det allmännyttiga bolag som har insyn i att göra den här satsningen. Troligtvis anser man att det är rimligt, för annars hade man inte startat projektet. Jag har inga synpunkter på det, utan jag utgår från att man hävdar att det är affärsmässigt inom ramen för bolaget. Bolaget är en total, och det är viktigt att man har det med sig. Utifrån det tog upp om hissbidraget i sitt anförande skulle jag vilja göra ett litet tillrättaläggande. Hissbidraget fanns under , och det var som tog bort det bara så att vi har det helt klart för oss. I sitt anförande förde ett intressant resonemang om att bostäder är till för att bo i och att spekulation är ruskigt. Men även de som äger sitt boende tycker att det är en viktig del av livet. Många vill ju äga. Tycker att dessa människor har fel? 53 () replik: Självklart har jag inget emot att människor äger sitt boende. Tvärtom tycker jag att det är mycket positivt. Jag vet inte vilka budgethandlingar har på sitt rum, men i mina budgethandlingar kan man tydligt läsa att det är den regering som sitter då, efter valet , som plockar bort hissbidraget. Därom råder ingen tvekan. Jag fick inget svar på mina frågor. Hur ska vi få en bred majoritet i kammaren om vi inte kan diskutera vad vi menar med de begrepp vi använder? Vi från oppositionen har fått frågan hur vi ställer oss till det förslag som och tillsammans har plockat fram och lämnat över till regeringen att förhålla sig till. lyfter själv fram just affärsmässigheten som en viktig princip. Jag uppfattade att ville att vi skulle yttra oss över det. Om vi inte kan få någon form av åtminstone grov beskrivning av vad vi syftar på, hur ska vi då kunna veta vad ett riksdagsbeslut där vi är överens om en sorts struktur där detta sätt att hantera hyresmarknaden kan fungera egentligen betyder? Det är för mig svårt, så jag skulle nog gärna vilja ha någon form av svar. Min andra fråga var minst lika viktig. Det förekommer i en del kommuner att man använder de kommunala fastighetsbolagens intäkter i annan verksamhet och uppenbarligen också på vissa håll till helt icke-kommunal verksamhet. Jag kan förstå att det kan finnas tankar om att det kan se snyggt ut att det kommunala fastighetsbolaget är med och finansierar en flygplats, men är det affärsmässighet? 54 () replik: För mig är affärsmässighet att man har en affärsplan med ett mål för den verksamhet man vill driva. I detta fall rör det sig om hyresfastigheter. Självklart ska det gå runt och ge en rimlig avkastning. Inom det kan man göra många olika satsningar. Jag kom inte riktigt ihåg din fråga om flygplatsen, , så därför fick du inget svar på den. I övrigt tyckte jag att jag svarade på vad affärsmässighet är för mig. Det finns säkert skäl att ha funderingar och diskussioner om vad man gör inom de kommunala bostadsbolagen. Det är upp till kommunerna och kommunpolitikerna att komma fram till om man ska ha utdelning och använda pengarna. Det finns säkert skäl att göra vissa avgränsningar av vad som är affärsmässighet i ett kommunalt bostadsföretag, men det får vi återkomma till. Det är väsentligt att vi får goda förutsättningar för fastighetsägare och framför allt kommunala bostadsföretag att kunna verka och fatta beslut om hur man kommer vidare i bostadsförsörjningen och kan bygga nytt. Det är A och O och en av de viktiga delarna som vi arbetar med för att normalisera bostadsmarknaden . 55 (): Att ha mat för dagen och tak över huvudet är de två basbehov som är viktigast för vår överlevnad. Därför är dagens debatt om motionerna om bostadsförsörjningsfrågor viktig. Alliansens mål för bostadspolitiken är att utbudet ska motsvara efterfrågan. Därmed skapas också en bostadsmarknad i balans. Det är ett mycket viktigare mål än de mer planekonomiska målen om x lägenheter. De senare är enbart medel för att nå det övergripande målet. Oppositionen kritiserar oss i och alliansen för att montera ned den sociala bostadspolitiken. Så är icke fallet. Det är i stället Socialdemokraterna som har det absolut största ansvaret för det besvärliga bostadsläge vi befinner oss i. De mål som Socialdemokraterna hade under sina vid makten har skapat det stora underskott av bostäder som vi har . Det fanns alltså starka skäl för alliansregeringen att söka nya vägar och sätta upp nya mål. I en motion vill från Socialdemokraterna att vi ska utarbeta ett socialt uppdrag för de kommunala bostadsbolagen. I samma motion men i ett annat yrkande säger att försäljningen av kommunala bostäder riskerar att skapa socialbostäder. Jag får inte ihop detta. Om vi skulle utarbeta ett socialt uppdrag är det för mig ett första steg mot så kallad social housing. Om vi säljer kommunala bostäder, får ett mer blandat boende och får loss pengar till att bygga fler hyresrätter minskar vi riskerna för social housing och ökar möjligheten att få en balans mellan utbud och efterfrågan. Det finns också motioner om kommunernas bostadsförsörjningsansvar, och i förslag ställs i sann socialistisk anda ett antal detaljerade krav på vad som ska ingå i ett boendeplaneringsprogram. vill uppenbarligen ha fler kommunala tjänstemän, medan och alliansen vill ha fler bostäder. Det finns likaså önskemål om att använda den offentliga skattefinansierade sektorn till att förmedla bostäder. Men vad är det som gör att hyresrätter ska behandlas på ett helt annat sätt än bostadsrätter och villor? Kan någon från Socialdemokraterna och/eller svara på den frågan? Varför tror ni att de som bor i hyresrätt inte själva kan ta ansvar för sitt boende? Det finns kommuner som inte har något eget bostadsbolag. Varför ska de då ha ansvar för att förmedla privata lägenheter? Detta får väl ägarna själva ta det ekonomiska ansvaret för. Varför ska vi lägga skattepengar på det? Lika illa är det när vill tvinga en del privata fastighetsägare att hyra ut till särskilda av kommunen hänvisade hyresgäster. Varför ska det bara gälla bostäder? Vilka andra företagare ska vara tvungna att sälja en del av sina produkter till vissa av kommunen utvalda människor? En sådan jämförelse visar bara hur absurt det här förslaget är. Det finns en del familjer som har svårigheter att få bostäder. Jag tycker att det är rimligt att de privata fastighetsbolagen tar sitt ansvar, precis som de kommunala, men det får ske genom särskilda avtal. Något annat är inte gångbart. Några av motionerna handlar om behovet av hyreslägenheter. Jag ska försöka hålla mig till de övergripande linjerna för att i nästa debatt om hyresrätter och bostadsrätter gå in mer i detaljerna. Vi är överens om hyresrättens betydelse på den svenska bostadsmarknaden. Hyresrätten har och ska ha en fortsatt betydelse. Däremot behöver den inte ha en dominerande ställning, lika lite som de kommunala bostadsbolagen behöver vara dominerande på sin hemmamarknad. Den flexibilitet som hyresrätten skapar, den rörlighet på arbetsmarknaden som den bidrar till och den komfort och bekvämlighet som den också erbjuder är viktiga komponenter för utvecklingen av samhället. Jag har sagt det tidigare, och jag säger det igen: Vi politiker ska skapa likvärdiga förutsättningar mellan olika boendeformer, men vi ska inte lägga oss i hur folk vill bo. Därför är det självklart för mig med skatteneutralitet mellan de olika boendeformerna. På vissa områden är hyresrätten förfördelad, och på andra områden är småhusen i bakvatten. Detta behöver ses över. I en motion framhålls behovet av fler hyresrätter, och det är bara att instämma. Frågan är bara hur detta ska gå till. Det är lätt att ropa på investeringsbidrag, men för mig är det inte särskilt intressant. Som riksdagsledamöter har vi inte med löneförhandlingar och lönenivåer att göra och ska inte ha det heller. Däremot kan det ge anledning till reflexioner, och den rättigheten tillåter jag mig att ge uttryck för i dagens debatt. Jag brukar läsa , bland annat om lönestatistiken. En snickare tjänar . I det senaste numret stod det om en vvs:are som tjänade . Det motsvarar ca . Medellönen för en sjuksköterska ligger enligt samma tidning på ca . Jag kan lägga till att av byggkostnaderna beror på logistikproblem och byggfel. Hur ska jag kunna förklara för kvinnor som är anställda i vården att skattepengarna inte räcker för att höja deras löner och att de inte ens räcker för att behålla tjänsterna, men vi ska satsa statliga pengar på byggbranschen? En bransch som har ett högre löneläge men som inte har lyckats hitta hållbara strukturer, kvalitetskontroller och stimulerande lönesystem ska alltså få skattepengar för sin verksamhet. Dessutom är det en bransch med massor av kunder. Ändå blir det inte byggt. Jag är inte beredd att göra fler indragningar på vården för att hålla byggbranschen under armarna. skriver i en motion om vikten av ett rättvist hyressättningssystem. Det ska vara rättvist, men det ska också vara intressant för investerare och fastighetsförvaltare. Det är det inte . En reformering behövs, och och är på rätt väg. Men det räcker inte för att öka nyproduktionen. Däremot är jag en klar motståndare till rena marknadshyror. Tryggheten och förutsägbarheten för hyresgästerna är oerhört viktiga, och då fungerar det inte att släppa hyresmarknaden helt fri. , herr talman, lite om ungdoms- och äldrebostäder. Jag vill att vi ska bygga bostäder som alla kan bo i, oberoende av ålder. De demografiska svängningarna gör att vi behöver tänka långsiktigt. Vi ska däremot kunna bygga lite enklare och mer flexibelt för att dämpa kostnaderna. Här finns stora möjligheter till utveckling i branschen. Sammanfattningsvis är min uppfattning att det är fyra punkter som är framgångsvägen till fler bostäder: skatteneutralitet mellan olika boendeformer, ett förändrat hyressättningssystem, kreditgarantier som gäller i hela landet för att klara finansieringen och bättre struktur i branschen. Jag vill avsluta med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner och reservationer. 56 () replik: Jag tycker att det är en skam att ge applåder för det anförandet. Det visar bara hur långt högerut i politiken och har orienterat sig. Det är helt uppenbart att och när det gäller bostadspolitik är längre högerut än och . Jag tror inte ens att kommer att kunna prestera ett lika högerorienterat inlägg i den här bostadspolitiska debatten. Det är cyniskt. börjar med att säga att tak över huvudet och mat för dagen är rättigheter för alla människor. Sedan gör han jämförelser som om en bostad vore vilken vara som helst. Att det ska vara så svårt för och att förstå att bostaden inte är vilken vara som helst! Man kan inte jämföra en hyresrätt med mjölkpaketet på eller Falu Rågrut på Ica. Det går inte. Det finns massor av faktorer och komplicerade samband som förklarar varför vi behöver ha en nationell, social bostadspolitik som ihop med kommunernas bostadsförsörjningsansvar tryggar allas rätt till en bostad. Att dra in byggnadsarbetarnas löner i bostadsförsörjningsdebatten är ett sådant lågvattenmärke att håret krullar sig på mig. Vad har det med saken att göra? När vi pratar om behovet av investeringsstöd är det för att pressa hyresnivåerna så att alla människor ska ha råd med en bostad. Det har ingenting att göra med att byggnadsarbetarna ska kunna höja sina löner på sjukvårdsbiträdenas eller sjuksköterskornas bekostnad. 57 () replik: Om bidrag och subventioner är vänsterpolitik och en välfungerande bransch är högerpolitik är jag gärna till höger. Det gäller även andra branscher. Ni säger att ni vill pressa kostnaderna. Vilka krav ställer på byggbranschen? Jag har aldrig hört att över huvud taget har vågat, eller velat, ställa något krav på att de ska bidra till att hålla nere kostnaderna. Jag har inte några synpunkter på byggbranschens lönenivåer. Det är deras business. Det är något som arbetsgivarna och tillsammans får lösa. Jag konstaterar att det finns andra områden i den offentliga sektorn där det finns människor med betydligt lägre löner som jobbar med andra människor och där det inte finns råd att fullfölja deras uppdrag på det sätt som skulle vara önskvärt för de allra flesta. Förklara för mig varför vi ska gå in i en privat bransch med ett annat kostnadsläge och lägga in skattepengar! 58 () replik: Det beror främst på att det finns grupper av människor som står utanför bostadsmarknaden. Det finns folk som inte får del av den mänskliga rättighet som själv tog upp, nämligen tak över huvudet, en bostad. Det finns unga som står långt från bostadsmarknaden och möjligheten att få en bostad. Det finns socialt utsatta grupper som inte får bostäder. Det finns människor med helt andra inkomstlägen än de som finns i umgängeskrets. Vi har ett ansvar att forma en social bostadspolitik med rimliga hyror. Vi måste producera hyresrätter med bibehållna rimliga hyror. Den marknadsanpassning som sker i bostadsbyggandet driver hyrorna till sådana nivåer att människor inte har råd att efterfråga nyproducerade hyresrätter. Det är inte rimligt. Det är bra att backar om att detta inte har med byggnadsarbetarnas löner att göra. Det här har med helt andra faktorer att göra. Jag är den förste att instämma i att byggbranschen är en konservativ bransch som måste förändras. Jag har sagt det förut, och jag kommer att säga det igen, nämligen att av byggkostnaderna beror på dålig logistik i byggbranschen, att man inte vill ta till sig ny teknik för att bygga bra, effektivt och miljömässigt riktigt. Det är naturligtvis saker som vi tillsammans måste arbeta för att förändra. Vi måste med hjälp av statsbudgeten medverka till att kompensera för glappet mellan vad det kostar att nyproducera en hyresrätt och vad folk i allmänhet har råd att betala i hyra. Alla ska ha rätt till en god social bostad. 59 () replik: Jag vill komma tillbaka till frågan om varför det inte byggs. Låt oss jämföra med andra branscher. Med ett för högt kostnadsläge på sina produkter och inga kunder börjar man tänka efter hur man ska agera och vilka fel man gör som medför att man inte får ned kostnaden till en nivå som gör kunderna intresserade. Här finns intressenter som är beredda att betala, men ändå bygger man inte. Detta är en gåta för mig. Det är oberoende av om det är ett finansiellt läge som , en lågkonjunktur, eller om det är högkonjunktur. Man bygger inte för att tillgodose ett behov och se möjligheter att tjäna in intäkter till sina företag. Det kan vara så enkelt att man har varit bortskämd med att det finns statliga pengar, att man kan vänta och sedan kommer statliga pengar. På den vägen finansieras ett boende. När erkänner att det är fråga om fel i logistiken och byggfel kan vi inte pytsa in nya skattepengar om vi vill ha ordning på strukturen. Då cementerar vi det läge som vi har haft historiskt. Det finns de som fortfarande, delvis tack vare oppositionen, hoppas på att det ska komma nya subventioner till bostadsbranschen. Vi säger att de inte kommer. Man måste lära sig att fungera som andra branscher, även om jag kan hålla med om att bostäderna specifikt jämfört med andra konsumentvaror inte är ett problem. Det är därför jag känner att hyresgäster ska ha trygghet och förutsägbarhet. Men oaktat detta måste man lära sig att hantera produktiviteten och öka den på samma sätt som i andra branscher. Där är ingen skillnad. Det är deras ansvar, icke vårt. 60 () replik: säger sig vara förvånad över att man inte bygger för behoven. Det gör mig förvånad att är förvånad över det. Det var den politik som gällde före valet . Ni har tagit bort det politiska målet att bygga för behoven. inledde själv med att säga att det nu gäller att utbudet ska motsvara efterfrågan. Jag ställde en fråga till om affärsmässigheten. Om vi ska nå breda lösningar och det är viktigt att bostadspolitiken har en bred förankring i måste vi veta vad vi pratar om. Vad menar med efterfrågan? Det vore intressant att få veta. Hur låg standard är beredd att acceptera i byggandet? Den bostadspolitik som ni från alliansen kritiserar har haft ambitionen att bygga med hög standard därför att vi vet att hög standard gynnar till exempel skolbarnen. Vi får en bättre nästa generation om vi bjuder på en hög standard. När jag går in i en affär och handlar efterfrågar jag inte det jag inte har råd med. Problemet med er politik är att efterfrågan förutsätter att de boende har råd. Konsekvensen av er politik måste bli, i den mån ni inte kan pressa ned kvaliteten på bostäderna eller kostnaderna i byggproduktionen så långt att människor har råd att efterfråga, att ni måste vara beredda att höja bostadsbidragen och bostadstilläggen. Jag tänker framför allt på pensionärerna, som inte har någon särskilt snabb inkomstökning. Det handlar om kanske en hundralapp eller mindre än det när bostadskostnaderna går upp. Hur ska ni klara av detta? Har ni någon politik för att se till att människor har råd att efterfråga boendet? Det är det som är er idé. 61 () replik: Det enklaste är att jämföra med bilbranschen. Vi har inte bara och BMW. Bilproducenterna förstår att om folk ska köpa deras produkter måste de ligga på en annan nivå. Låt mig ge ett exempel. har det varit mer regel än undantag att alla badrum har kakel och klinker och alla kök har massivt trä i luckorna. Det finns parkettgolv i mer eller mindre hela lägenheterna. Vi träffade en bostadsförvaltare som berättade att det är en extra toalett i en trea. är det stenfasader, och det är tegelpannor på taket. Lägg ihop alla dessa komponenter och byt material. Det är ändå inte låg standard. Jag pratar inte om låg bostadsstandard, utan jag pratar om en annan bostadsstandard där vi kan trivas mycket väl. Vi har plastmattor i våra badrum hemma, och vi trivs ypperligt och tycker att vi har en hög boendestandard. Här finns massor av exempel. Byggbranschen borde själv inse att det finns varianter på temat. Nästa gång det görs en genomgripande renovering går det att lyfta upp ytskikt och annat till en högre kvalitet. Det finns massor att göra på området. Sedan var det frågan om att utbudet ska motsvara efterfrågan. Det är precis vad det är fråga om. Vi kan inte bygga nya lägenheter, tvårummare, till studenter som kostar . De kan inte bo där. Då når inte utbud och efterfrågan varandra. Detta måste branschen jobba med. Det är de mål vi har sagt att man måste nå. När det gäller affärsmässighet kan jag kopiera vad har sagt, nämligen att det är fråga om ett långsiktigt, klokt ekonomiskt tänkande svårare än så är det inte med ett överskott som kan generera de investeringar som behövs. 62 () replik: Jag tycker att väl beskriver att den borgerligt genomförda politiken inte fungerar. Utbudet motsvarar inte efterfrågan. Byggföretagen bygger inte det som konsumenterna har råd att efterfråga. Det är väl ändå det som efterfrågan måste innebära. Det kan väl inte vara så att ni från alliansregeringens sida tycker att människor ska efterfråga sådant de inte har råd med, det vill säga försätta sig i en ekonomiskt mycket knepig situation. Det är väl ändå inte tanken. Då tror jag att de som lyssnar på debatten skulle vara intresserade av att få höra, när vi nu har hört att klinker i badrummet är fel, vad det är för nivå på det boende som alliansregeringen ser framför sig att vi ska erbjuda nästa generation i . 63 () replik: Jag tror inte att vi i denna kammare ska besluta om vilket material det ska vara i olika bostäder. Det är en sak mellan branschen och kunderna. De blivande hyresgästerna och fastighetsägarna finns. Vad är det då som gör att säljarna av produkterna inte når samma nivå som kunderna? Det är precis det som det är fråga om. Vi kan inte gå in och detaljstyra där. Vi har talat om att vi vill att bostadsbranschen ska fungera på så sätt att efterfrågan kan möta utbudet. Sedan har branschen ett ansvar för att läsa av detta. Man måste kunna producera bostäder av olika storlek, med olika upplåtelseformer och av olika kvalitet. Men vissa förutsättningar kan vi skapa. I mitt anförande sade jag att det är jätteviktigt med skatteneutralitet i vilken riktning spelar ingen roll. Vi vet att hyresrätten i vissa sammanhang är förfördelad. Då ska vi korrigera det. Vi vet också att villorna i andra sammanhang är förfördelade. Då ska vi korrigera det så att vi skapar de rätta förutsättningarna och så att man från branschens sida vet hur man ska göra. Den kommunala fastighetsavgiften skiljer till exempel mellan en lägenhet och en villa. gör det att det kostar mer att bo i en villa. Avdragsrätten i samband med reavinstberäkning är sådan att de som har lite mer ont om pengar och som byter ett kök mot ett motsvarande inte får göra avdrag för det om det har gått . De som har mer gott om pengar och som kan riva en innervägg får däremot fullt ut göra avdrag för det. Det finns alltså en del sådana systemfel. Där skulle det långsiktigt kunna underlättas för byggbranschen. (forts. 9 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde MJU24 Djurskyddskontrollregister m.m. Punkt 4 (m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 255 för utskottet 17 för res. 2 1 avstod 76 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 s, 77 m, 22 c, 21 fp, 20 kd, 13 mp För res. 2: 17 v Avstod: 1 fp Frånvarande: 28 s, 20 m, 7 c, 6 fp, 4 kd, 5 v, 6 mp Punkt 10 (Förbud mot sexuellt utnyttjande av djur) 1. utskottet 2. res. 6 (s, v, mp) Votering: 140 för utskottet 135 för res. 6 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 21 c, 21 fp, 20 kd För res. 6: 104 s, 1 fp, 17 v, 13 mp Frånvarande: 26 s, 19 m, 8 c, 6 fp, 4 kd, 5 v, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU25 Enklare och bättre täktbestämmelser Kammaren biföll utskottets förslag. MJU26 Flyget i utsläppshandeln Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Flyget i den framtida utsläppshandeln) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 142 för utskottet 133 för res. 1 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 22 c, 22 fp, 20 kd För res. 1: 103 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 27 s, 19 m, 7 c, 6 fp, 4 kd, 5 v, 6 mp Punkt 3 (Flygets miljöpåverkan) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 142 för utskottet 134 för res. 2 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:78 m, 22 c, 22 fp, 20 kd För res. 2: 104 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 26 s, 19 m, 7 c, 6 fp, 4 kd, 5 v, 6 mp 9 § (forts. från 7 §) Bostadsförsörjningsfrågor (forts. CU32) 64 (): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Ofta när vi diskuterar bostadsförsörjningsfrågor hamnar fokus på hyresrätten och hur mycket hyresrätter det byggs.