prot · GW0991 · 2009-03-25 00:00:00 — Allmänt sett kan man säga att hälsoutvecklingen i har varit positiv. Det har i sig bidragit till välfärd och tillväxt. Men det finns orosmoln. Det visar nationella folkhälsorapport som presenterades . Barns och ungdomars psykiska ohälsa oroar. Våld och trakasserier drabbar många och fortfarande finns stora sociala skillnader när det gäller hälsa och dödlighet, bland annat utifrån utbildningsbakgrund. Så står det i rapporten. Likaså står det att den psykiska ohälsan ökar bland ungdomar och att den är vanligare bland kvinnor än män. Andelen självmordsförsök bland unga kvinnor ökar, och det har den gjort ända sedan 20012002. Allt fler unga vårdas dessutom på sjukhus för depression och ångest. I folkhälsopropositionen som beslutades om här i kammaren föreslogs en nollvision vad gäller antalet självmord. Självmord kan och ska förebyggas. Vi har också en regering som prioriterar ungas hälsa och barns uppväxtvillkor. Enligt lider ca 100 000 tonårsflickor i av ätstörningar, och debutåldern sjunker. 910-åringar kommer till ätstörningskliniker med fullt utvecklad anorexi. Regeringen kommer att genomföra en nationell undersökning av den psykiska hälsan i ungdomsgruppen. Det är viktigt att den undersökningen bryts ned på nivå och kan användas lokalt. På så sätt kan man angripa problemet och följa den psykiska hälsan i varje kommun. Det sker mycket . Vi har ett förändringsarbete för barn och ungdomar med psykisk ohälsa och psykisk sjukdom. Det är ett förslag som regeringen lade fram , och målet med det förändringsarbetet är att ta fram ett antal praktiskt fungerande modeller för arbets- och samverkansmetoder som tillgodoser tillgänglighet till rätt vårdnivå och insatser för barn och ungdomar. Regeringen har också tagit beslut om en förstärkt vårdgaranti inom barn- och ungdomspsykiatrin. Det gäller, fru talman, att våga vara en röst för de allra sköraste i samhället. De som är allra skörast är människor med psykiska funktionsnedsättningar. Regeringen har fattat tre beslut som berör detta, och det gjorde man . Ett beslut handlar om att kommuner ska erbjuda sysselsättning till personer med psykisk funktionsnedsättning som på grund av sin funktionsnedsättning inte kan ta ett arbete. Det är att vara en röst för de allra sköraste. Det andra beslutet rör utbildningen för personal inom kommuner och landsting och lokalkontor inom Arbetsförmedlingen om rehabilitering för personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning. Det är att våga ta ansvar för dem som är de allra sköraste. Det tredje beslutet handlar om kartläggning av i vilken utsträckning denna grupp får del av arbetsmarknadsinsatser i förhållande till andra grupper. hade vi den förra arbetslöshetstiden. Jag vet inte hur många av er som lyssnar eller av er som sitter här som då var arbetslösa, men jag var en av dem. Jag vet hur det känns. Jag behöver inte prata om dem, för jag kan fortfarande själv ha känslan av hur det var att vara arbetslös, även om jag arbetade vissa timmar. Därför känner jag nu en oro inför de ekonomiska orostiderna. Jag vet vad det betyder att ha ett arbete. Jag tycker också att det har kommit fram väldigt starkt i debatten här att det är en del i en god folkhälsa att man har arbete. Det fanns ett projekt i som hette Det finns bruk för alla. Det är det samhället och med de värdena och värderingarna som vi kristdemokrater är med och bygger, ett samhälle där det finns bruk för alla och där det kan vara ett samhällskitt att man vågar ta in människor med olika funktionsnedsättningar och människor i olika ideella organisationer. 127 PER () replik: Det är ett intressant inlägg, ! Jag håller med dig jättemycket i det du har sagt. Du tangerade bekymren , och jag kan villigt erkänna att jag också var en av dem som hamnade vid sidan om. Jag kan konstatera utifrån det anförande som jag tidigare höll att de insatser som sattes i sjön 1995, då vi hade en rätt hög arbetslöshet, faktiskt gjorde att människor mådde bättre. Plötsligt hade man en roll och någonting att göra i stället för att passivt vara hemma. Det leder per automatik till bättre folkhälsa. Då tänker jag så här när vi nu står och diskuterar: Den senaste siffran för ungdomsarbetslösheten är och den spådda öppna arbetslösheten ligger på varför kommer då inte åtgärder på den fronten som faktiskt leder till att vi höjer folkhälsan för totala befolkning? Det kommer ju ingenting. pratar vi väldigt vackert om folkhälsopropositionen. Men det andra då som per automatik leder till att de här effekterna som du beskriver också får en förändrad status? 128 () replik: Det är just det här med det andra. Jag tror på att se helheten. Åtgärder som inte är väl genomtänkta och som bara går ut på att man ska ha någonting att göra när Arbetsförmedlingen lämnar vidare innebär inte en ökad folkhälsa i sig. Väldigt många personer var med i åtgärdsprogram och mådde fortfarande väldigt dåligt. Men vår vision är ett samhälle där det finns bruk för alla. Regeringen har, i alla fall när det gäller ungdomar, gjort det lättare att få jobb genom sänkt arbetsgivaravgift, genom jobbgarantin och genom lärlingsutbildning. Det som ligger på regeringen för att kunna möta detta tycker jag att regeringen har gjort. Allt det andra ligger på oss. Hur många egenföretagare är beredda att ta in en ung person? Här gäller det att vi får hela samhället att ställa upp och att vi går åt samma håll. Det är det som jag menar med en helhetssyn på folkhälsan. 129 PER () replik: I valrörelsen var alliansen väldigt på och drivande. Med jobblinjen skulle alla problem lösas. står vi här och har en situation där man säger att man har skapat åtgärder. Men siffrorna talar ju för sig själva. Det händer massor med saker. Jag ska inte upprepa mig, men jag tänker så här: Om man då var så ivrig, varför satte man inte in ytterligare åtgärder? Varför anstränger man sig inte mer för att dessa ungdomar som enligt alliansens vokabulär hamnar i ett utanförskap ska få en möjlighet? Då kanske de slipper hamna i destruktiva beteenden som till exempel unga tjejer som skär sig har gjort. Den psykiska ohälsan breder ut sig bland ungdomar. Hjälp ungdomarna i stället! 130 () replik: Det är precis det jag säger. Regeringen skapar förutsättningar. Regeringen skapar inte arbete på det sättet, den skapar förutsättningar för arbete. Och att ha ett arbete leder till ökad hälsa. Om tillgång till arbete i sig skulle lösa unga kvinnors problem och psykiska ohälsa skulle vi inte ha haft en ökad ohälsa bland unga kvinnor. Det finns andra saker som gör detta. Det är det jag menar: Den här regeringen vågar ta sig an den problematiken på ett helt annat sätt. Arbete ger ökad hälsa ja, och det är den linjen som regeringen för, och det är också den linjen som jag tycker är den allra bästa. 131 (): Det här är ett betänkande om folkhälsopolitik, och jag vill avsluta för att komplettera allt det kloka som har sagts under debattens gång med några synpunkter som jag tycker ändå inte har kommit fram riktigt, nämligen vikten av motion, friluftsliv och idrott och dess betydelse för folkhälsan. Det är ingen tvekan om att fysisk inaktivitet vid sidan av rökning är den stora boven när det gäller ohälsan i vårt land . Vi vet att den uppväxande generationen i ökad utsträckning ägnar sig åt tv-spel och dataspel, sitter stilla alldeles för mycket och rör sig alldeles för lite. Ända ned till går barn på sjukgymnastik eftersom de har fått belastningsbesvär. Musklerna är svaga, knäna värker och 17-åringar har diskbråck. Denna ohälsa kostar samhället flera hundra miljoner . På många skolor har antalet idrottstimmar minskat , och det bidrar också till den här utvecklingen. Jag och har påtalat vikten av idrott och hälsa i skolan. Bakgrunden är just detta att idrottslärare, forskare och läkare rapporterat samma sak: att elevernas fysiska status blir allt sämre. Och vi vet att en förebyggande hälsovård i form av goda kostvanor och regelbunden fysisk aktivitet också är av stor betydelse för att nå ett bra resultat i skolan. Ökad kunskap om motion och kostvanor är till stor nytta för att öka välmåendet och för att slippa sjukdomar som är relaterade just till bristande motion. Dessutom vet vi att en bra kondition underlättar för eleverna att tillgodogöra sig annan undervisning i skolan. Mycket av motionerandet kan göras där det finns grönområden. Därför är grönområdena ohyggligt viktiga, inte minst i de stora tätorterna. Det måste vi tänka på när vi planerar bostadsområden, så vi inte bara lägger ut asfalt. Grönområden har ett jättestort värde även för avkoppling, vilket också är positivt för människors välbefinnande, och det påverkar folkhälsan positivt. Jag har noterat att Svenskt Friluftsliv just nu bedriver en kampanj som är värd att bejaka och uppmuntra. Det ligger väldigt mycket i den offensiv som de just nu driver för en nationell strategi för att alla barn och ungdomar ska få tillgång till friluftsliv och fysisk aktivitet i större utsträckning. Det är dags att tydliggöra och tydligare värdesätta friluftslivets betydelse för samhället. I propositionen för förnyad folkhälsopolitik som beslutade om fanns väldigt många bra inslag, men är det inte dags att också ta vara på den väldiga potential för folkhälsan som ligger i ett mer aktivt friluftsliv? Alla barn och alla ungdomar i borde enligt min mening försäkras tillgång till friluftsliv precis på samma sätt som samhället lägger riktlinjer för vård, omsorg och skola. Alla förstår säkert också att ansvaret för en friluftskultur i samhället inte bara kan läggas på varje enskild familj. Det behövs en motor och en samlande kraft för den fysiska aktiviteten för att man ska nå alla barn. förlitar sig samhället främst på de ideella krafterna, som gör storstilade insatser, men det räcker inte. Betydelsen av friluftsliv, idrott och motion måste stöttas av hela samhället. Med detta, fru talman, yrkar också jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på alla reservationer. I detta anförande instämde (). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 20 § IT-politiska frågor Föredrogs trafikutskottets betänkande 2008/09:TU11 IT-politiska frågor. 132 (): Förkortningen IT brukar stå för informationsteknik eller informationsteknologi. I vårt postindustriella samhälle, informationssamhället, är tillgången till en väl utbyggd, snabb och robust IT-infrastruktur en avgörande utvecklingsfråga. tar vi ofta Internet för självklart, men många av de yngre har inte varit med om något annat än att ha tillgång till en kraftfull dator och snabbt bredband. Men faktum är att Internets historia inte är särskilt lång. Vi känner till att det var försvar som utvecklade idén och att fyra universitet i 1969 kopplade samman sina datorer i ett första Internet. Men det var först när webbläsaren och därefter hyperlänken etablerades som Internet blev användarvänligt och på allvar började växa. Det tog att nå 300 miljoner Internetanvändare. har det skett något av en explosion när det gäller användare, och beräknas att det finns någonstans mellan en miljard och en och en halv miljard Internetanvändare i världen. I trafikutskottets betänkande TU11 med rubriken behandlas frågor om IT och elektronisk kommunikation med utgångspunkt från 25 motioner och 28 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Utskottet gör sina överväganden i sju olika avsnitt som handlar om tillgången till elektroniska kommunikationer, robusthöjande arbete för att minska sårbarheten i nätet för elektronisk kommunikation, säkerställande av konkurrensen på bredbandsmarknaden, information om aktuella bredbandshastigheter, hantering av så kallad ofrivillig roaming samt IT och miljö. Det är gränsöverskridande frågor som berör samtliga politikområden. behandlas fri programvara, mjukvara som utan restriktioner kan användas, studeras och modifieras. Med dessa sju överväganden lämnar utskottet det här betänkandet. Jag vill överlämna trafikutskottets betänkande TU11 till kammaren för debatt och beslut. 133 (): Det är nu som jag står här i talarstolen och debatterar IT-politik för den socialdemokratiska trafikutskottsgruppens räkning. Jag kommer att tala om alla de svenskar som fortfarande befinner sig utanför IT-världen. Och i samma andetag kommer jag att prata om hur otroligt viktigt det är att alla svenskar får snabb tillgång till bredband hemma och på jobbet. Det intressanta är att det här har jag sagt förut. Mitt tal kommer i många stycken att spegla de anföranden jag har hållit de andra två gångerna. Varför det, kan man undra? Det verkar ju tjatigt. Men det finns en enkel förklaring. Sedan valet har inte mycket hänt i den svenska IT-politiken som gagnar det svenska folket. Man skulle ju tro att den moderatstyrda regeringen har jobbat stenhårt under sina vid makten för att hålla fana högt i IT-världen. Men ack nej, så är inte fallet. Innan jag gick hit skickade jag iväg ett snabbt meddelande till både Facebook och Twitter och skrev att det var dags för mig att debattera IT-politik i kammare. Och här står jag. Det vet alla som sitter i kammaren. Det vet också de som följer debatten via webb, och det vet mina Facebookvänner och de som följer mig på Twitter. Det kanske är därför det väller in så mycket folk på läktaren för att lyssna till denna spännande debatt. Jag kan i alla fall konstatera att Facebook och Twitter är två mycket intressanta fenomen. har de växt explosionsartat och tillhör raden av måsten för den som vill vara om sig och kring sig i cyberspace. Anledningen till det stora intresset för dessa Internetbaserade nätverk stavas president . Han använde Internet flitigt under presidentvalet och banade väg för andra, bland annat svenska politiker. Redan nu kvittrar över 50 riksdagsledamöter . Flera svenska EU-parlamentskandidater kör sina personalvalskampanjer på Internet. Och hur många de Facebooknätverkande politikerna är vågar jag inte ens sia om. Med största sannolikhet kommer den här utvecklingen att accelerera , över EU-valet och kyrkovalet, och sedan fortsätta i ett rasande tempo inför nästa års val. Enligt befinner sig nästan en tredjedel av svenskarna utanför Internetvärlden, med andra ord två miljoner svenskar. Den siffran presenterade institutet vid Internetdagarna sent . Samma siffra presenterades året innan. Det betyder att fortfarande står massor av svenskar kvar och har inte börjat ta sina första steg på den digitala trappan. De befinner sig i en digital klyfta. Det oroar mig. Hur ska man få alla dessa människor att träda in i cybervärlden? Hur ska de få möjlighet att bygga sina sociala nätverk på Facebook? Hur ska de kunna anmäla vård av sjukt barn på hemsida? Hur ska de kunna göra sin förenklade skattedeklaration på Internet? Jag skulle vilja säga att det handlar om två saker. För det första gäller det att ringa in vilka som hamnar utanför. Vi vet att det är en klassfråga. Alla har inte råd med dator och Internetuppkoppling. Det är också en utbildningsfråga. Alla vet inte hur man gör, och till den gruppen hör bland annat nya svenskar. Sedan har vi de äldre. Min mamma tillhör de pensionärer som använder sig av datorn. Hon gör det dock i mycket begränsad omfattning. Hon surfar lite försiktigt, spelar spindelharpan och skickar mejl till sin bror, som bor i , och till sitt barnbarn, min tolvåriga dotter , som bor från henne. De kontakterna är väldigt viktiga för min mamma, men ofta haltar de. Min dotter svarar inte tillräckligt snabbt på mejlen tycker hennes mormor och ringer ofta och frågar varför. Min oförstående dotter går då snällt ut på sitt Yahookonto, läser sin mormors mejl och svarar med några rader. Men varför detta glapp? Jo, Mi tillhör den nya generationen, de digitalt infödda. Hon har för länge sedan lämnat mejlvärlden och befinner sig nu i blogg- och chattvärlden. När min mamma tar sina långsamma kliv uppför den digitala trappan har Mi redan hunnit långt i förväg. Hon tog rulltrappan. För det andra måste bredbandsutbyggnaden fortsätta så att alla får snabb tillgång till Internet. är många uppkopplade jämt, antingen via datorn eller via mobilen. Men för att det ska gå måste du ha fungerande täckning, och så är det inte på alla ställen i vårt avlånga land. saknar fortfarande tusentals hushåll bredband, och på många platser i är det total mobilskugga. Jag läste i en lokaltidning om ett äldre syskonpar, och i , som hänvisades till sina mobiltelefoner när Sonera började riva ned sina gamla telefonnät . Men mobiltäckningen var så dålig där de bodde att de var tvungna att sätta sig i bilen och köra en och hallå eller ta snöskotern genom skogen för att kunna ringa. går det att ta emot sms om jag ställer mobilen i fönstret på andra våningen, säger till lokaltidningen. Det är självklart att alla ska kunna ringa i sin mobiltelefon. Det är också självklart att alla ska ha tillgång till bredband, oavsett var i man bor. Regeringen har tagit emot två utredningar om de svenska bredbandsnäten, en som handlade om frekvensfördelningen och en som föreslog att staten skulle gå in med 3 nya miljarder för att alla hushåll skulle ha tillgång till bredband. Och kom med en bredbandsrapport. PTS skriver i ett pressmeddelande att det dels behövs en långsiktig målsättning för tillgången till bredband, dels en höjning av miniminivån för tillträde till Internet om ska behålla sin position inom bredbandsområdet. Vid ett framtidsseminarium om telekombranschen gav PTS generaldirektör regeringen svidande kritik för dess passivitet och sade: Jag önskar att regeringen varit tydligare med sina mål. Det önskar jag också. Det går inte att bara tala om vad har åstadkommit på området. måste visionerna och målsättningarna fram i dagens ljus. Jag yrkar bifall till reservation 1 och 2. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda s). 134 (): I börjar många sagor med orden: Bortom haven, bortom bergen, bortom skogarna levde en prinsessa Som barn i föreställde jag mig att platsen där alla sådana sagor ägde rum var ett land bortom havet med oändliga skogar, kvittrande fåglar, glittrande strömmar. Och där levde en kunglig familj, inklusive en prinsessa. Ett stort, glesbefolkat land har också speciella förutsättningar för infrastruktur. Det gäller inte bara vägar och järnvägar utan även IT-infrastruktur. har trots allt en relativt välutbyggd IT-infrastruktur. Enligt PTS, , har av befolkning möjlighet till bredband via olika DSL-uppkopplingar och via fibernätet. Men nästan 4 400 hushåll saknar fortfarande grundläggande förutsättningar för bredbandsuppkoppling. har anslagits av alliansregeringen för att främja utbyggnad av bredbandsinfrastruktur där annan infrastruktur anläggs . Medlen ska användas i områden där det inte finns kommersiella förutsättningar att bygga ut IT-infrastrukturen. Man kan få bredbandsuppkoppling inte bara via kabel utan även trådlöst. Det kan vara mobilt bredband via 3 G- eller HSPA-näten, men nya möjligheter öppnas även i 800-megahertzbandet, som är ett spektrum som frigjordes efter nedsläckningen av de analoga tv-sändningarna. Det är ett lågt frekvensutrymme med mycket god yttäckning, vilket innebär att det behövs få och basstationer. Det i sin tur leder till lägre investeringskostnader än för trådbundna alternativ. Tack vare vår regerings kloka beslut blir det möjligt att använda detta frekvensutrymme även för olika kommunikationstjänster, inklusive mobiltelefoni och mobilt bredband, samt andra framtida tekniska lösningar. Just nu pågår arbete med harmonisering för att ha gemensamma tekniska regler för bandet, och licensiering i planeras . Både , som föreslår fortsatt stöd för bredbandsutbyggnad, samt , som föreslår det politiska målet att det alltid ska gå att använda mobiltelefoni och mobilt bredband i hela , bereds just nu på . En intressant utveckling sker när det gäller så kallad fri programvara, som kan användas, ändras och vidareutvecklas av användaren och även vidaredistribueras. Det finns många fördelar med fri programvara, till exempel priset, mycket smidigare distribution, hög prestanda och flexibilitet; den kan anpassas till företagets eller myndighetens särskilda behov. Dock är det inte givet att fri programvara alltid blir billigare eller bättre än standardlösningar, eftersom systemanpassningar kan äta upp besparingarna. Utveckling, inlärning och support kostar. Man behöver utnyttja externa konsulter för till exempel säkerhetskompetens, systemintegration och projektledning. Det finns ett stort intresse för fri programvara inom det offentliga . Det är mycket bra. Myndigheter bör uppmuntras att titta på möjligheterna med öppen källkod, men för att dra nytta av öppna plattformar och program måste de känna sig redo och kunna hantera dem. Både öppen källkod och öppna standarder tas upp i regeringens stora engagemang i e-förvaltningsfrågor. tillsattes en statssekreterargrupp för elektronisk förvaltning. presenterades en handlingsplan för e-förvaltning. , , inrättas en e-delegation för att stärka utvecklingen av e-förvaltning i . Stort fokus ligger på IT-standardiseringsfrågor, såsom enhetliga format för information och kommunikation, samt möjligheterna med fri programvara för att undvika beroendet av särskilda plattformar och inlåsningseffekter. Inlåsningseffekter uppstår bland annat när specifika IT-lösningar för att stödja verksamhetssystem hänger ihop med licensierade till exempel ordbehandlingsprogramvaror. Därför tycker jag att det är mycket positivt att kommunerna har börjat sätta press på utvecklarna av verksamhetsspecifika programvaror för att det ska gå att använda öppna lösningar i deras verksamhetssystem. Vi behöver tydliga, framtidssäkra och teknikneutrala regler inte politiska populistiska påståenden i stil med alla ska med, utan konkreta förslag på lösningar. Vi satsar för att främja utbyggnaden av bredbandsinfrastrukturen . I enlighet med regeringens förslag beslutade att utöka målet för informationssamhället med krav på robusthet. Oppositionen reserverade sig mot beslutet. Vi vill uppnå ökad konkurrens på telekommarknaden. öppnades, också genom riksdagsbeslut, möjligheter för funktionell separation av en dominerande aktör på telemarknaden, så att alla aktörer ska få möjlighet att använda kopparaccessnätet på lika villkor. Vi kommer också att göra vissa ändringar i lagen om elektronisk kommunikation för ökad konkurrens . Vi vill modernisera och förenkla regelverket för att skapa långsiktig förutsägbarhet på marknaden. Vi vill underlätta innovation, teknikspridning och IT-standardisering. Vi ställer också krav på säkerheten, robustheten och vill värna den personliga integriteten. En handlingsplan för ett klimatanpassat informationssamhälle tas fram av regeringen. Vi vill i större omfattning använda IT för att minska påverkan på miljön och göra trafiken säkrare genom ITS, intelligenta transportsystem. Detta avspeglas i de nya transportpolitiska målen, som regeringen presenterade. Vi verkar för ökad konkurrens inom området elektronisk kommunikation även på EU-nivå. Under EU-ordförandeskap kommer IT-relaterade frågor att belysas, bland annat ITS, spektrumhantering och harmonisering av radiofrekvenser, IT-säkerhet och nya mål för IT inom EU. IT är en förutsättning för tillväxt, för företagande, för sysselsättning, för e-förvaltning, för minskad miljöbelastning och helt enkelt för en enklare vardag för människor. Sagor brukar avslutas med orden och de levde lyckliga i alla sina dagar. I samma anda skulle jag vilja yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. 135 () replik: Det avslaget betyder att prinsessorna på den här sidan inte får vara med i sagan i fortsättningen. Svenska tv-kanaler bygger förträffliga mötesplatser på Internet där man kan se gårdagens program eller morgonens nyhetsinslag när man vill. Det är bara att klicka och njuta för dem som har möjlighet. Myndigheter och organisationer, såsom och , styr över sin information till sina hemsidor i större utsträckning. Det är ett enkelt och effektivt sätt för dem som har möjlighet. Men alla har inte det!