prot · GW0970 · 2009-02-13 00:00:00 — Kommer statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder vad gäller tågförbindelser för att öka möjligheterna till företagande och nya företagsetableringar utefter Norra stambanan? Eller kommer regeringens försämringar och neddragningar att fortsätta? 77 Statsrådet (): Att det är jag som svarar på frågan är inte så underligt eftersom interpellationen har fokus just på tågtrafiken. skriver inte i sin interpellation vilken förändring i utbudet som har ägt rum. Den kända förändringen är att SJ har satt in andra fordon på Norra stambanan än det tidigare X 2000-tåget. I antal turer har det dock inte förändrats något enligt SJ. Det vore därför lämpligt att interpellanten beskriver vad det är för dramatiska förändringar som SJ har gjort eftersom regeringen inte har andra uppgifter än dem jag precis hänvisade till. Däremot har jag i samband med inriktningsarbetet och det mycket gedigna underlag jag fått från de olika regionerna stort fokus på det arbete som sträcker sig vad gäller transporter i . Det handlar om allt från att stärka den enskilda vägen till att se till att tågförbindelserna fungerar bra. Det är oerhört viktigt för inland, för landsbygden och glesbygden att vi har ett starkt fokus på ett mycket tydligt transportslagsövergripande arbete. Vi har ett mycket starkt fokus på att väg och järnväg fungerar, på att den enskilda vägen fungerar och på att ha en bytespunkt så att man kan övergå till ett annat transportslag, allt i syfte att stärka människors möjlighet att i en större arbetsmarknadsregion nå flera arbetsgivare. Lika viktigt är det att skapa bra förutsättningar för näringslivet i landet att utvecklas med bra, trygga och säkra transporter och bra transportkedjor. Det är oerhört avgörande för att godsflödena till och från och mellan alla delar av landet ska fungera. 78 (): Som exempel kan jag nämna att avgångar med nattåg både norr- och söderut har försvunnit. Det gäller nattåg som gör att man norrifrån kan ansluta till flyg från till utlandet. måste man åka för att hinna med flyget . Ett annat exempel är att X 2000 bytts ut mot andra och sämre tåg. De har flyttat till , vad jag har hört. Statsrådet och regeringen talar ibland om satsningar på infrastruktur i . Man vill bygga ut järnvägen, vilket är bra. Det är jättebra, även om jag är orolig för att det kommer att saknas pengar på grund av den kris som regeringen har försatt i. Jag funderar också på hur väl tankarna på en utbyggd järnväg stämmer överens med att man drar in vissa tåg. Det blir väl som att köpa rattmuff till någon som saknar bil. Försämrade pendlingsmöjligheter med sämre förutsättningar till företagsetableringar som följd tillsammans med regeringens brist på jobbpolitik stämmer illa med ambitionen att hela ska ha en bra tillväxtpolitik och en bra infrastruktur. Om jag är rätt underrättad görs neddragningarna och försämringarna i trafikeringen efter Norra stambanan utan att berörda kommuner kontaktas. Då funderar jag naturligtvis på om statsrådet som ansvarig är nöjd och trygg med hur försämringarna och neddragningarna av tågtrafiken förankras hos berörda och, om inte, vilka åtgärder statsrådet avser att vidta. Jag vill gärna höra mer om de åtgärder som kommer framöver. Vad tänker regeringen göra för att förbättra förutsättningarna för företagande i inland? 79 Statsrådet (): Det är oerhört viktigt att lyssnar på vad jag säger. Jag har ju kollat upp SJ:s förändrade situation i det område som interpellanten ställer frågan om, nämligen Norra stambanan. Man har, som jag sade, ändrat fordon och gått ifrån X 2000 som man tidigare använde sig av. Antalet turer på och till Norra stambanan har inte förändrats, enligt SJ. frågade om jag tänker fastställa SJ:s tidtabell; det var ungefär det som frågade om. Det är inte regeringens och inte heller uppgift att fastställa tågtidtabeller här i landet. SJ ska driva sin verksamhet och har ensamrätt att driva kommersiell persontransport på spår. Det har de monopol på. För att bemöta interpellantens intresse av att hitta förändringar kan jag tala om att vi nu har lämnat en lagrådsremiss i syfte att kunna lämna en proposition till som förändrar situationen så att vi skapar bättre förutsättningar för ökad konkurrens för persontransporter på spår och så att olika behov och intressen på ett kanske tydligare sätt kan mötas av andra aktörer än enbart SJ. Det tog regeringen beslut om under gårdagen. Jag avser att lämna en sådan proposition till . 80 (): Jag är av den uppfattningen att regeringen kan påverka hur många tåg det ska finnas i området. Som exempel kan jag nämna att det senaste tåget från som tidigare gick förbi , där jag bor, nu stannar i . Det första tåget gick 03.10, tror jag. Man kunde åka med det till och hinna med morgonflyget därifrån. Det är borta. När det gäller ändrade fordon vill jag säga att om man har ett X 2000 och sätter in ett tåg med sämre eller ingen möjlighet till Internet, där det inte finns ett förstärkt telenät och där det inte finns restaurang tycker jag att det är försämringar, inte förbättringar. Statsrådet talar om satsningar och förbättringar när det gäller . Det stämmer dåligt med att tåg på Norra stambanan byts ut mot mindre moderna tågsätt. Så är det absolut, tycker jag i alla fall. Regeringens löfte att det ska finnas en bra infrastruktur och en bra tillväxt i hela stämmer dåligt med att man drar in nattågen på vissa orter i inland. Det innebär, som jag sade tidigare, att man inte kan flyga från som förut. Regeringens politik tvingar alltså människor att åka bil i stället för tåg. Vän av ordning undrar givetvis: Hur väl stämmer det överens med att man ska främja en god miljö? Jag funderar över hur väl de förändringar som jag har beskrivit stämmer överens med att man i området efter Norra stambanan har startat ett stort projekt där kommuner och tågoperatörer har satsat jättemycket pengar. Det är också EU-finansierat. Hur stämmer det överens med att man drar in möjligheten att åka tåg? Jag undrar givetvis vad regeringen vill med och hur man vill skapa förutsättningar. 81 Statsrådet (): Jag tror att är mycket medveten om att SJ till är ägt av staten men att det inte är regeringens uppgift att fastställa tågtidtabeller. Jag tror att interpellanten är mycket medveten om det. Jag tänker ändå seriöst svara på fråga om vikten av att skapa bättre företagarklimat och bättre näringsklimat i alla delar av landet. och svenska jobb med sitt utlandsberoende är naturligtvis oerhört beroende av effektiva godstransporter och effektiva och miljösmarta persontransporter. Till skillnad mot den tidigare socialdemokratiska regeringen har vi valt att mycket tydligt ha ett starkt fokus på ett samband mellan den enskilda vägen, där mycket produktion börjar sin transport och många människor börjar sin dagliga resa, och en väg- eller järnvägsförbindelse. Vi har lagt ett tydligt ansvar på kommunerna, i dialog med kommunerna, och på regional nivå på ett sätt som har gjorts. Det är inte bara den kommunala nivåns delaktighet som är viktig. Jag tycker att den kommunala dialogen är oerhört viktig. De har en tydlig närhet till sina företagare och till näringslivets behov och de ibland snabba förändringarna. Man har också en mycket tydlig närhet till människor och deras möjlighet att pendla. Det gäller både kvinnors och mäns behov av att ha fler arbetsgivare att välja på. Det arbetet pågår nu ute i regionerna med kommunernas delaktighet i att kunna prioritera en åtgärdsplan framöver, allt i syfte att ha bättre transporter för att vi ska ha bra och konkurrenskraftiga jobb i det här landet. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2008/09:296 om Postens tillhandahållande av betaltjänster för äldre och funktionshindrade 82 Statsrådet (): har frågat mig vilka nödvändiga åtgärder som vidtas för att leva upp till de besked som jag lämnade . har också frågat mig vilka omedelbara åtgärder jag avser att vidta gentemot PTS utifrån den klart felaktiga information som myndigheten lämnade till 5 500 hushåll med kassaservice via lantbrevbärare. Utifrån interpellation förstår jag att det finns missuppfattningar vad gäller de betaltjänster som tillhandahålls till äldre personer och till personer med funktionsnedsättning boende i glesbygd, så kallad utsträckt service. Jag vill därför kortfattat redogöra för vad som gäller för den utsträckta servicen. Vad gäller den utsträckta servicen gäller precis samma principer som tillämpats tidigare. Detta innebär att de ca 1 700 hushåll som tidigare haft denna tjänst även fortsättningsvis har rätt till den. Någon ny ansökan och prövning för dessa hushåll behövs inte, utan det räcker med en anmälan till Brevgirot. Denna anmälan behövs för att administrationen av det nya systemet ska fungera, och någon omprövning av behovet sker inte för denna grupp. har bland annat ifrågasatt formuleringen på PTS hemsida: Du som har den här tjänsten behöver inte anmäla Dig igen för att få den . Enligt den information som jag inhämtat var inte den slutliga utformningen av de upphandlade tjänsterna färdig när denna information fanns på hemsidan, och det var därför inte känt att Brevgirot behövde en anmälan för sin administration. Det har däremot varit klarlagt att de som redan använde den utsträckta servicen inte skulle behöva ansöka och få sitt behov prövat på nytt. Det var detta som PTS syftade på i informationen. Med facit i hand kunde PTS ha använt ordet ansöka i stället för anmäla. Vad gäller nya kunder som vill ta del av den utsträckta servicen ska dessa, på samma sätt som förut, ansöka om att få ta del av tjänsten. Ansökan prövas sedan utifrån följande kriterier. För att få tjänsten krävs att den sökande bor i ett hushåll som betjänas av lantbrevbärare. Alla i hushållet måste vara och/eller ha en funktionsnedsättning. Funktionsnedsättningen måste påverka förmågan att använda vanliga serviceställen, exempelvis banker eller butiker med banktjänster. I tveksamma fall kan det behövas ett intyg som styrker behovet av tjänsten. De ovan beskrivna villkoren är exakt samma villkor som gällde tidigare när tillhandahöll den utsträckta servicen, vilket PTS också informerat om. Det politiska målet är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. Regeringen har uppdragit åt länsstyrelserna att bevaka att de upphandlade betaltjänsterna motsvarar samhällets behov, och bevakningen bör inriktas på om det politiska målet uppfylls. Skulle det vid återrapporteringen visa sig att tillgängligheten i någon del inte motsvarar det statliga ansvaret kommer jag naturligtvis att överväga nödvändiga åtgärder. Eftersom de besked jag lämnade i frågesvaret var korrekta behöver jag inte vidta några åtgärder för att leva upp till dem. Jag avser inte heller att vidta några åtgärder med anledning av den information som PTS lämnade . 83 (): Jag ska inleda med att säga att frågan om betaltjänster handlar om att man ska kunna bo var som helst i och oavsett om man är gammal eller funktionshindrad och få den service som lantbrevbärarservicen har gett och bör ge även i fortsättningen. Jag tackar för svaret från , även om jag inte är riktigt nöjd med de besked som lämnas här. Jag upplever fortfarande att informationen har varit missvisande under föregående år. Det var bland annat därför som jag ställde den skriftliga frågan till . Jag fick då besked om att när skulle upphöra föregående år skulle upphandla den nya tjänsten som skulle kombineras med lantbrevbärarservicen när det gäller betaltjänster för människor som har rätt till denna service, människor som är eller funktionshindrade, och som har haft den . har det tyvärr varit så att det har sagts en sak i den skriftliga informationen. Men när enskilda människor har tagit kontakt med lantbrevbäraren för att få veta hur det blir och frågat om de kommer att få samma service som de har haft har man inte kunnat svara på dessa frågor. Den enda information som har funnits har varit dels statsrådets skriftliga svar, dels den information som har funnits på hemsidan, vilket jag också har tagit upp i min interpellation. När har upphandlat betaltjänsterna och det nya gäller uppstår det intressanta. är det inte riktigt som man sade föregående år, nämligen att om man har haft dessa tjänster ska man fortsättningsvis kunna få dem automatiskt, utan man måste ansöka om detta via hemsidan. På framgår det väldigt tydligt för den enskilde att man behöver ansöka om den här tjänsten. Det står ingenstans att man med automatik får den, utan man måste ansöka igen. I svaret som jag har fått från statsrådet står det att det bara är att kontakta Brevgirot. Men det står ingenstans att det handlar om det, utan det står att man ska ansöka om tjänsten en gång till. Det är då som äldre människor och funktionshindrade blir oroade för om det kommer att bli en ny bedömning och för om de ånyo kommer att få denna tjänst. Det är den ena sidan. Den andra sidan är att när man har fått information via Brevgirot om att man har rätt till denna tjänst är det en helt annan tjänst än vad som gällde föregående år och helt andra kostnader. kostar det betydligt mer. För en person som betalar 42 fakturor via lantbrevbäraren kostade det föregående år . kommer det att kosta . Det är en helt annan tjänst som vi talar om. Därför har informationen varit helt missvisande när man säger att det ska vara samma service som tidigare, eller liknande. Ingenstans har man talat om att det kommer att vara helt andra kostnader än vad som har gällt före . Jag är mycket förvånad över att statsrådet i sitt skriftliga svar över huvud taget inte har nämnt det eftersom det står i min interpellation. 84 (): Jag ska börja med ett referat från i går. Där kunde man under rubriken bortglömd läsa: är och bor ensam hemma och klarar sig själv. Han bakar, gravar fisk, städar och skottar. Men sköta sina penningärenden kan han inte längre. Han är blind, och lantbrevbäraren kan inte längre hjälpa honom när Posten inte längre har någon kassaservice. Längre ned i samma artikel kan man läsa: Förut fick jag ordna allt själv. är jag beroende av andra. Jag är ingenting värd numera. tvingas han be sina släktingar om hjälp. Senast kom en systerson körande från för att hjälpa honom med räkningarna. Det var bråttom eftersom brandförsäkringen skulle betalas. Systemet med lantbrevbäraren fungerade utmärkt. Frågan är hur detta ska ordnas i fortsättningen. Citatet fortsätter: Vi är bortglömda, säger . Att förändringen innebär problem är ingenting nytt. Det har blivit besvärligt , det var otroligt fint att kunna hjälpa till, säger lantbrevbärare . Sedan kommer vi till en intressant del i artikeln, som alltså är från i går: På har man inget rakt svar att ge. Jag ömmar verkligen för de här fallen som hamnat mellan stolarna. I övergången från det gamla till det nya finns ingen klar ansvarsfördelning. Jag förstår att det kan bli problem och då är nog den lämpligaste lösningen att vända sig till kommunen, säger , vid PTS. Vi har läst i minister svar att ingenting är förändrat, att det bara gäller att fortsätta. läser vi i tidningen att går ut med att det visst är förändringar, att ansvarsfördelningen inte är riktigt klar och att man får kontakta kommunen. Då har jag en fråga till ministern om finansieringsprincipen. Om kommunen nu får mer uppdrag när det gäller att reda ut begreppen om , kommer då regeringen att se till att kommunen får ersättning för det merarbete som förändringen har lett till? Ministern har ju ett ansvar just när det gäller ansvarsfördelning. Jag tycker att det är graverande att vi här får denna uppgift, först i svaret på fråga och sedan när ministern fortsätter att hålla fast vid den, som myndigheten är tydlig med att ansvarsfördelningen i frågan inte alls är tydlig. Det åligger ministern att se till att denna fördelning är tydlig. 85 Statsrådet (): Vid skiften och förändringar är det klart att det alltid uppstår en övergångsperiod. Jag är den första att beklaga att information som är oerhört avgörande också är oerhört svår att nå fram med. Jag vill ändå förtydliga detta. För det första har sänt ut information direkt till de 1 700 hushåll som hade den utsträckta servicen . För det andra har , precis som hänvisade till, försökt nå potentiella berättigade genom lantbrevbärarna. De 2 300 lantbrevbärarna har lämnat information till de boende utefter de färdvägar som de bedömt kunde komma i fråga för den utsträckta servicen. Ambitionen är naturligtvis att nå ut med information. Alla vet hur svårt det är att nå ut med information. Här har man använt lantbrevbärarna, som är otroligt duktiga, har lokalkännedom och i princip vet hur gamla människor är. Utöver detta har informerat ca 45 000 hushåll om de nya tjänsterna i de landsbygdsområden som har upphandlats. När sedan lyfter upp kostnaderna för betaltjänsten för den enskilde vill jag faktiskt gå igenom detta. Enligt den information jag har inhämtat har Brevgirot valt en annan prismodell än den som hänvisar till och som använde sig av. Det är alltså inte direkt jämförbara kostnader. Brevgirots modell bygger på dels en styckavgift, dels en portoavgift. Brevgirot debiterar per räkning och för inlösen av utbetalningsavier. Motsvarande kostnad var tidigare per räkning och 35 för inlösen av utbetalningsavier. Till Brevgirots styckkostnad tillkommer en portoavgift för de försändelser som avier och kontanter förmedlas med. För vanliga brev är denna . För de rekommenderade försändelser som innehåller värde handlar det om för ett värde och för ett värde . Någon abonnemangsavgift förekommer inte, som påstår. Kostnaden för varje räkning beror således på hur många räkningar som betalas vid samma tillfälle. Om man betalar tre räkningar vid ett och samma tillfälle över Brevgirot kostar det om det sammanlagda värdet understiger och om det ligger . Motsvarande kostnad hade tidigare varit oavsett värde. Den årskostnad på som refererar till kan endast ha räckt till att betala fyra räkningar . Som en jämförelse kan jag också säga att det på en av våra större banker kostar att betala en räkning på något av deras kontor. tror jag att jag har gått igenom kostnaderna. Det är på detaljnivå. Eftersom i nästa led antagligen ställer frågor om brevportot, om jag nu har uttryckt mig fel, är det oerhört viktigt för mig att här gå igenom kostnaderna. har fått svar på frågan om de skillnader som finns. 86 (): Låt oss börja i den ändan, med detaljerna. De är ofta det viktiga för enskilda människor. Den uppgift jag har, och den har jag kollat, är att den här personen i som jag har som utgångspunkt jag behöver inte nämna hans namn föregående år betalade 42 räkningar via lantbrevbärarservicen till en årskostnad på . får han besked om att han kommer att få en helt annan kostnad. Dels är det en abonnemangsavgift på , dels kommer varje räkning i fortsättningen att kosta honom . Det är den information han har fått från Brevgirot och som sedermera också lantbrevbärarna har vidimerat. Det är möjligt att det är felaktig information, men då är det ytterligare ett exempel på att omläggningen från det tidigare systemet till det nya inte fungerar. Detta tycker jag är viktigt att komma ihåg. Det är därför den här informationen har varit missvisande från början. Den har inte givit klara besked utan gjort att folk har blivit oroade. Det var också därför jag tog upp frågan föregående år för att få klarhet på den här punkten. Människor har gått i tron att det är på det här viset, men i verkligheten är det inte riktigt på det vis som statsrådet här säger. Det gör att frågan får en annan dimension. Också när det gäller bevakningsansvar är det samma sak: När man kontrollerar med länsstyrelserna hur de följer upp detta, om de ser till att det fungerar på ett bra sätt, säger de: Har vi fått den uppgiften? Det kanske vi ska undersöka vidare och så vidare. Människor som har varit med i samhället i 80, kanske är vana att samhället ska fungera fullt ut. En sådan här service, som de har haft, tycker de ska fungera också framgent. Man känner oro när man upplever att man inte får klara besked. Därför tycker jag att det som skriver i sitt svar är viktigt, nämligen att det ska ske en uppföljning via länsstyrelserna och att statsrådet ska inhämta en rapport om huruvida de upphandlade betaltjänsterna uppfyller behoven som det var tänkt. Jag hoppas verkligen att rappar på det rapporterandet från länsstyrelserna så att informationen kommer in snart. Då kan man upptäcka om de åtgärder som var avsedda från början inte vidtas och rätta till det, och det kan man göra snabbare om man får in rapporten snart än om det dröjer eller tills man får in den. Jag skulle vilja uppmana statsrådet att ta in en sådan rapport från länsstyrelserna redan nu så att man får en bra bild av läget och därefter, om det behövs, kan vidta olika åtgärder för att rätta till det som inte fungerar så att människor slipper känna oro i den här frågan. Jag har ingen anledning att göra en partipolitisk fråga av detta. Jag anser att det är viktigt att detta, själva sakfrågan, fungerar för enskilda människor. Då är det också viktigt att ser till att det gör det på ett bra sätt i hela landet. 87 (): Inte en reflexion av om den situation som , , har hamnat i. Han har klarat sig själv, han gör det inte längre. Han är synskadad, ensam och bor uppe i Svanstein och är tvungen att förlita sig på att människor sätter sig i bil och åker från till Svanstein, en ganska ordentlig vägsträcka, för att hjälpa honom att fixa räkningarna. Vi har haft en debatt förut om funktionsnedsatta, och då gällde det hörselskadade, deras rätt och tillgängligheten i samhället. Jag vurmar för arbete runt tillgänglighet. Just nu håller vi på med ett ärende om att det är politiken som gör människor funktionshindrade. Politiken sätter upp hinder för människor som har varit fullständigt kapabla själva att klara sin situation. Men ingen reflexion från om det! Jag hoppas att ger ett svar till och dem som har hamnat i samma situation som han. Varför ska man helt plötsligt, när man har klarat sig själv, vara tvungen att förlita sig på att andra hjälper en? Varför, för att gå in på det tog upp, ska man vara tvungen att gå till någon som man känner för att slippa betala höga avgifter för att skicka räkningar? Varför kan man inte vara självständig medborgare i vårt land när man har varit det? Svara och de andra hur du har tänkt lösa det för dem! De är värda det. De har inte själva velat hamna i ett läge där de upplever att de ingenting är värda längre. 88 Statsrådet (): Både till och till vill jag säga: Alla människor har rätt till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. Det är därför som vi har ansvar för att upphandla tjänster också för dem som är äldre, , och för dem som är funktionshindrade. Det ställs precis samma krav som det ställdes tidigare på upphandlingen med . Däremot är de nuvarande tjänsterna inte exakt desamma eftersom inte har upphandlat dagskassor. Där var det en gränsdragning. Man förde samtal med till exempel . Man trodde att marknaden skulle kunna fungera. Till både och : Jag är helt medveten om den oro som förändringar alltid innebär. Information är A och O. Jag har beskrivit den informationsinsats som har gjorts och som fortsätter. Därtill är det naturligtvis, som jag svarat, avgörande att det hela fungerar. Det är därför som länsstyrelserna har till uppgift att följa upp och göra utvärderingar. Den tjänst som har varit i gång är det oerhört viktigt att följa upp och värdera för att se om det behöver vidtas förändringar. Det är också viktigt att blicka tillbaka för att förstå varför det blev en förändring. Det var så att färre och färre även på landsbygden efterfrågade tjänster. Lantbrevbärarnas transaktioner minskade med . Det är en verklighet som våra lantbrevbärare kan beskriva. Det är en av orsakerna till att det nu har blivit en förändring. Syftet är inte att försämra. Syftet är att skapa bra service för människor oberoende av var de bor och oberoende av vilken ålder de har.