prot · GW0985 · 2009-03-17 00:00:00 — Det här är en intressant debatt. Också jag vill gärna tacka statsrådet för det utmärkta svaret. och jag är båda från det goda länet . Jag kan informera om att i civilutskottet i går och var på resa i för att studera den östgötska bostadsmarknaden. Vi besökte , och och träffade privata fastighetsägare och kommunala fastighetsbolag. Jag kan meddela att från alla tre kommuner rapporteras om planer på att bygga hyresrätter och andra typer av bostäder. Det privata företag vi träffade i planerar att bygga 500 bostäder, hyresrätter och bostadsrätter. Visst byggs det i , och visst finns det planer att bygga. var vi i kommun, en kommun med ungefär 20 000 invånare i norra . Den har under en lång följd av år haft problem med utflyttning. Man tappade 114 invånare . Där bygger man nya hyresrätter. Det kommunala bostadsföretaget bygger nya hyresrätter. Man gör det utan subventioner. Och det är till hyror som folk kan betala. Man bygger bostäder som folk vill bo i. Det var inga problem att hyra ut de här nya bostäderna. Och man har en kö, vilket gör att man överväger att bygga en andra etapp av detta projekt. Denna rapport är alltså från den östgötska verkligheten, och den visar att det går att bygga hyresrätter i dagens och att det går att bygga till hyror som folk kan betala. Apropå att vissa projekt har omvandlats från bostadsrätt till hyresrätt fick vi höra att det var en företeelse på marginalen i . Jag kan då rapportera, återigen från den östgötska verkligheten, att i stadsdelen i har ett dotterbolag till det kommunala bostadsbolaget beslutat att göra om ett egnahemsprojekt till hyresrätter därför att man bedömde att marknaden var sådan att det var lämpligare. Det förekommer, och det illustrerar också att ryktet om hyresrättens död är betydligt överdrivet. Vi fick också höra av en tidigare talare att det knappt byggs någonting alls i . Det kan då finnas skäl att ge lite perspektiv på det. Prognosen säger att det kommer att byggas ungefär 16 000 bostäder i . Det är alldeles för lite. Det är en beklagligt låg nivå, som det självfallet ska ses i ljuset av den internationella finanskrisen. Det kan då vara intressant att veta att 1998, när Socialdemokraterna styrde, byggdes det 12 700 bostäder. 1999 byggdes det 14 650 och 2000 byggdes det 16 800 bostäder. Om man gör lite statistik av detta kan man säga att åren 19992003, av socialdemokratiskt maktinnehav, byggdes det i snitt 19 360 bostäder . och 2009 får vi, om prognoserna håller, ett snitt på 19 250 bostäder . Så jag tycker att man ska vara försiktig när man tar till överord, som en del av mina meddebattörer gör här. Sedan får vi höra i ett högt tonläge att investeringsbidragen är avskaffade och att det är roten till alla problem. Man kan då fundera över vad som är den samlade oppositionens alternativ. I sitt budgetalternativ hade Socialdemokraterna med en treårssatsning med 450 miljoner i investeringsbidrag. Det sockrade man lite i sitt krispaket och lade på 500 miljoner till . vill bygga upp en bostadsfond på för investeringsstöd. Då funderar man om oppositionen har en samlad politik. Är det 100 miljarder i stöd eller 1 miljard? Och var är alternativet? 44 (): Jag tänkte börja med att kommentera den föregående debatten lite grann. Jag har suttit här i kammaren och lyssnat på ett antal debatter, och jag har också deltagit i några. Jag konstaterar att den minister som är här för att svara i huvudsak ägnar sig åt att ställa frågor till de övriga deltagarna. Det är ju inte riktigt det som de här debatterna är till för. Att däremot de övriga ledamöterna från allianspartierna eller majoritetspartierna ställer frågor till meddebattörerna tycker jag är korrekt. Men jag tycker att det vore väldigt bra om vi kunde få en sådan ordning att ministern faktiskt ägnade sig åt att svara på de frågor han får. Det skulle göra debatten mer intressant. Jag har läst ministerns svar, och som flera av debattörerna i den här och även i den föregående debatten har sagt försöker ministern påstå att det inte är regeringens fel på något sätt. Här har ministern hänvisat till den amerikanska bolånekrisen som en anledning till det minskade byggandet och även till den minskade efterfrågan. Även om i sitt föregående inlägg jämförde med en tidigare period kan man titta på perioden som var däremellan. Man kan ju välja sina statistikperioder. Om man jämför med den föregående mandatperioden är det ungefär en halvering av byggandet som vi har sett . Och det mesta skedde faktiskt 2007, alltså före finanskrisen, vilket gör att själva resonemanget om vad som skulle vara orsak förefaller, i alla fall för mig, att inte stämma. Ministern kan gärna upplysa mig om det finns någon tankelapsus i mitt sätt att se det. Men det är ju inte den amerikanska bolånekrisen som ligger bakom vad som hände i och inte heller , såvitt jag kan se. När det gäller vikande efterfrågan finns det, såvitt jag förstår, en ganska stor efterfrågan på bostadsmarknaden. Att det skulle vara så att konsumenterna är mindre intresserade av att skaffa bostäder än till exempel 2005 och 2006 kan jag inte se. Jag skulle bara vilja kommentera en detalj till innan jag kommer till mina frågor. Det gäller fastighetsskatten. Ministern använder argumentet att den skulle ha varit orättvis och oförutsägbar. Om den var orättvis är en svår sak att diskutera. Det handlar ju om värderingar, så det kan man naturligtvis inte diskutera. Men när det gäller oförutsägbar sade ministern även i den förra debatten att det är viktigt att saker och ting är förutsägbara. Jag förstår inte riktigt det. Det var väl väldigt lätt att räkna fram var fastighetsskatten skulle hamna någonstans. Jag övergår nu till frågorna, och jag hade tänkt ställa ungefär samma frågor som tidigare ledamöter har ställt. Jag hoppas att vi får ett svar på hur regeringen ser på detta med att ROT-avdraget inte är möjligt att utnyttja för dem som bor i flerfamiljsbostäder. Det är en viktig fråga, så jag hoppas att vi får ett svar på den. Jag skulle också vilja ställa frågor till ministern när det gäller just det här med förutsägbarheten. Jag upplever att det finns ett väldigt tryck från aktörer, både byggföretag och fastighetsförvaltare, att få veta hur det kommer att bli. Vi har ju haft en utredning med anledning av en anmälan till om de kommunala fastighetsbolagen och hyressättningen, och Kommuner och Landsting kom med ett kompromissförslag till den Kockska utredningen. Jag skulle vilja veta vad som händer i departementet, och det är många som vill veta det. Finns det åtminstone en tidtabell, om man nu inte kan få något svar om innehållet? 45 Statsrådet (): Den här interpellationsdebatten handlar om hyresrättens ställning. menar att regeringen har gjort det svårare att bygga hyresrätter och nämner då borttagandet av räntebidrag och produktionsstöd som skäl för det. Om man tittar på hur verkligheten ser ut tror jag att det är alldeles uppenbart att vi slopade produktionsstöden, . Jag kan väl påpeka att om nu pläderar för att det ska läggas tillbaka har han inte sitt parti med sig, för i det budgetalternativ som ni har lagt fram är det 400 miljoner av de 2,7 miljarderna som ni lägger tillbaka på det här. Varför var det rätt att ta bort subventionerna? Jo, dels sparade vi , dels byggdes det som de här stöden fanns ungefär hälften så många bostäder i som i resten av . Det är en anledning så god som någon att ändra på den politiken. Produktionsstöden var kostnadsdrivande, och de ingick i alla kalkyler. Det gjorde att pengarna inte föll ut i fler eller billigare hyresrätter, utan pengarna gick rakt ned i fickorna på byggföretagen. Ovanpå det kände de inte något behov att pressa priserna för att bygga bostäder. Det gick ju så bra ändå när de fick de här subventionerna. Jag noterar att inte köpte vår motivering 2007 och gör det inte heller när jag lyssnar på honom. Då kan jag tipsa om en internationell analys som har gjorts av den internationella lantmäteriorganisationen , Surveyors, som har publicerat sin senaste upplaga av . Vad kommer man då fram till? Jo, man kommer fram till att de omfattande regleringarna och stöden inom den svenska bostadssektorn har skapat en av världens mest komplexa och statsstyrda bostadsmarknader. Den svenska modellen har lett till ett system där de som redan är inne på marknaden gynnas kraftigt, medan de som står utanför marknaden missgynnas. Det har inte bara lett till oönskade sociala konsekvenser med bland annat långa bostadsköer, utan också till stora ekonomiska kostnader, till exempel omfattande svarthandel. De pekar också på att då bostadshyrorna inte har stigit i takt med efterfrågan som priserna på egnahem och bostadsrätter har gått upp, har investeringar i nya hyresbostäder generellt sett blivit olönsamma. Man konstaterar också att var ett av de länder i EU som hade lägst bostadsbyggande i förhållande till befolkningen. En anledning till det är att kostnaderna för bostadsbyggande då var de högsta i över EU-genomsnittet enligt 2005. Enligt kan detta förklaras med en marknadsstruktur som har utvecklats i en era av höga subventioner för byggande, låga importnivåer och omfattande regleringar. Det här är alltså en politik som har prövats, och den har resulterat i ett alldeles för lågt bostadsbyggande. Regeringen kommer inte att gå tillbaka till den modellen, och jag tror inte heller att Socialdemokraterna själva kommer att göra det. Ert budgetalternativ tyder inte på det. Varför vill då att den här regeringen ska göra det? Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 7 § (forts.) Svar på interpellation 2008/09:361 om hyresrättens ställning 46 (): Vi har ju haft på oss att fundera och vässa våra argument sedan debatten avbröts före middagsuppehållet. Jag har i min interpellation lyft fram frågan om hyresrättens ställning på bostadsmarknaden. Under den första debattrundan låg fokus mycket på bostadsbyggandet. Jag diskuterar gärna byggandet av hyresrätter. Framför allt skulle jag gärna se att någon av mina borgerliga kolleger eller bostadsministern här från talarstolen lovade att vi 2014 kommer att kunna se att bostadsbyggandet har varit högre under den borgerliga mandatperioden än innan då Socialdemokraterna styrde. Om byggandet av hyresrätter har ökat så explosionsartat kan det ju inte vara något problem att lova det. Jag har ställt frågan tidigare, men det har inte funnits några borgerliga företrädare som har velat ställa upp med ett sådant löfte. Med den vikande konjunkturen just nu är nog chansen ännu mindre. Jag diskuterar gärna bostadsbyggandet och framför allt byggandet av hyresbostäder. Om man läser indikatorer ser man tydliga tecken på att bostadsbyggandet och framför allt byggandet av hyresrätter kommer att slå i backen ännu mer. Den fråga som jag egentligen ville att interpellationsdebatten skulle handla om var hyresrättens ställning gentemot andra upplåtelseformer. Ett trettiotal kristdemokratiska bostadspolitiker runt om i landet har träffats och debatterat frågan och har, framför allt i Bofast men även i egen tidning , lyft fram en oro över att hyresrätten faktiskt är förfördelad. Jag delar de kristdemokratiska bostadspolitikernas oro för hyresrättens ställning. Jag skulle vilja höra hur bostadsministern ser på sina partikamraters kritik mot att hyresrätten har en underordnad ställning i förhållande till andra upplåtelseformer och den kritik som vi i oppositionen har lyft fram. I min interpellation lyfter jag fram förslag som rör införandet av fastighetsskatten, att ROT-avdraget endast går att använda på äganderätter och inte på hyresrätter och att det är orättvist att avdraget för hushållsnära tjänster vid snöröjning enbart går att använda för egnahem och inte för snöröjning utanför ett hyreshus. partikamrater som är aktiva inom de kommunala bostadsbolagen runt om i landet har andra områden som de ser som viktiga att ta upp. Det rör sig om avdragsrätt och andra intressanta förslag för att man ska komma till rätta med den obalans som finns mellan olika upplåtelseformer. Min fråga till bostadsminister är: Delar bostadsministern sina partikamraters oro för att hyresrätten framgent har en underordnad ställning och åsikten att man kanske behöver se över balansen mellan de olika upplåtelseformerna i ? 47 (): Det måste vara ganska otacksamt för den här regeringen att diskutera bostadspolitik. Man har ju gjort så väldigt lite på bostadspolitikens område. Man har monterat ned bit för bit. konstaterar vi att det har blivit sämre och sämre. Om man ska prata om det som interpellationen inte handlar om, som sade, nämligen det antal lägenheter man har byggt eller inte byggt är läget inte så konstigt med tanke på att det är lågkonjunktur. Man kan alltid sätta in åtgärder för att man inte ska törna i så hårt. Jag tycker att det är intressant med ROT-avdragen. Varför får inte min gamla bostadsrättsförening med 835 lägenheter göra byten av fönster när min kompis som har en villa som är byggd ungefär får göra det? Vad är det för konstig politik? tog jag bostadsrättsföreningen som exempel eftersom jag råkar känna till det fallet. Samma sak gäller för den som äger en fastighet med lika många hyresrätter i sitt bestånd. Den får inte heller använda sig av ROT-avdraget. Blir det inte lite konstigt? Har man inte missgynnat hyresrätten i förhållande till äganderätten? Om det inte är så, förklara vilka regler som gäller. 48 (): Som så många andra debatter var den här debatten tidigare ganska vildvuxen, kan man säga. Den kom att omfatta ganska många olika saker. Det handlar ytterst om finansiering. Man kan notera att vi under dagens debatter har diskuterat stimulanser till småhusindustrin. Det var en socialdemokrat som ställde den interpellationen också. Det var klokt av att inte diskutera det. Vi hade sedan en lång debatt om stimulans till kommunerna och landstingen. Det handlade om ganska många miljarder. är vi inne på hur man ska få fler hyresrätter. Ni tycker att man bygger för lite. Man kan alltid tycka att det borde byggas mer. Men man måste anvisa förslag. Jag har några förslag. Man skulle kunna återinföra räntebidraget. Det var ni mycket för. Den förra regeringen som också var med i och där var finansminister avskaffade räntebidraget. valrörelse lovade ni att ni skulle återinföra de 30 miljarderna. Det gjorde ni inte. Man skulle kunna titta ännu längre tillbaka och införa paritetslånesystem. Det var inte så bra. Det avskaffade nästan sig självt. Om man ska subventionera mer måste man tala om vad som gäller. Det har jag inte blivit klok på. Jag har bara förstått att vi ska diskutera ännu mer pengar från statskassan. Det kommer ytterligare tre interpellationer. De handlar om vårdresurser till barn och psykiskt sjuka och om klimatstöd. Statskassan är naturligtvis en intressant finansieringskälla, men den är inte helt obegränsad. Den har en botten. 49 (): Den här debatten har kommit att handla om hyresrättens ställning och om varför det, som interpellanten hävdar, byggs så lite hyresrätter i landet. Jag håller med om att det vore välgörande om det kunde byggas fler hyresrätter i landet. Man kan fundera på varför det byggs så lite hyresrätter. En central och viktig förklaring är att det är för dyrt att bygga. Varför är det då för dyrt att bygga? Är det, som försöker leda i bevis, beroende på att vi har avskaffat bostadssubventionerna till bostadsföretagen? Min uppfattning är att så definitivt inte är fallet. Det är inte det som förklarar denna utveckling, utan det är en mångfald faktorer som sammantaget ger en illa fungerande marknad. Det handlar om stela konservativa strukturer inom byggsektorn. Det är svårt att få genomslag för nytänkande och nya arbetsmetoder. Man börjar från början med varje projekt i stället för att satsa på mer av industriellt byggande. I mitt förra inlägg tog jag ett exempel från i . Där bygger man hyresrätter med hjälp av ett koncept som redan är väl beprövat på andra orter, det vill säga att man inte behöver uppfinna hjulet på nytt. Vi har fyra stora aktörer på byggmarknaden som gör att den får en oligopolkaraktär med fyra stora företag som har allt intresse av att hålla vinsterna uppe och stänga uppstickare ute. Det finns alltså många förklaringar till en illa fungerande marknad. Då är frågan: Är lösningen den som antyder men inte konkretiserar, nämligen att man ska hälla mer pengar över dessa fyra stora oligopolföretag? Kommer det att leda till ökat bostadsbyggande? Jag tror inte det. Han frågar om vi kan lova att bostadsbyggandet kommer att öka med vår politik. Vi lever inte i en planekonomi, och självfallet kan vi inte lova det. Däremot kan vi lova en bättre fungerande bostadsmarknad och ett bättre företagsklimat, och jag är övertygad om att det också kommer att leda till ett ökat byggande på lång sikt. 50 (): Jag vill börja med att tacka ministern för att han avstod från att ställa frågor till interpellanten i sitt inlägg här. Det var jättebra. Jag skulle önska att vi fick se mer av det från ministrarna när de är här i . Jag hoppas att vi får se en fortsättning från sida när det gäller det. talade om att detta skulle vara en debatt där oppositionens företrädare vill ösa ur statens stora kassakista. Den här debatten handlar faktiskt om relationerna mellan de olika boendeformerna och om rättvisa. Huruvida nettot av det är positivt eller negativt för statskassan har inte berörts i denna debatt. Jag har åtminstone inte hört detta beröras över huvud taget annat än från som gör sina tolkningar. ROT-avdraget är ett mycket bra exempel på en orättvis fördelning mellan olika boendeformer. Jag tycker inte att det på något som helst sätt ligger utanför denna debatt. Det är tvärtom så att det för att belysa relationen mellan olika boendeformer behövs många olika exempel på de olikheter och orättvisor som finns mellan de olika upplåtelseformerna. Jag skulle önska att ministern kommenterade några sådana olika orättvisor, till exempel ROT-avdraget och hur det kan tänkas förändras och utformas nu när kritiken har kommit från väldigt många olika håll. Jag skulle också önska att ministern innan denna debatt är slut skulle kunna säga åtminstone något om en tidtabell för de förslag som jag ändå vet behandlas både i och i när det gäller allmännyttans framtid, både vad gäller juridiska former för dess existens och hyressättningsregler och hur det kommer att hanteras. Jag förväntar mig inte några svar angående resultaten, men jag skulle vilja veta vilken tidtabell ni har. 51 Statsrådet (): Man får inte mycket vägledning av att titta på vad interpellationerna handlar om när det gäller en sådan här debatt. I debatten kan uppenbarligen vilken typ av frågor som helst tas upp som inom någon grov mening finns inom politikområdet. Det må vara hänt. Vi har, som sagt, haft en paus i debatten. Före pausen frågade mig: Hur länge ska vi behöva stå här och lyssna till att det är någon annans fel än regeringens att det ser ut som det gör ? Jag tror, , att de flesta inser att de nya problem som har uppstått på en mängd olika områden i samhället hänger ihop med den djupgående finansiella kris som vi har. Jag tror inte att vi behöver bortförklara detta. Vi får ta vårt ansvar. Hur länge ska ni behöva lyssna på detta? Jag kan garantera en sak, nämligen att ni inte kommer att behöva lyssna på detta som vi fick som vi var i opposition. Då började i stort sett varje anförande från den dåvarande socialdemokratiska regeringen med att man talade om det moras som man fick överta. Jag kan försäkra att ni inte kommer att behöva riskera det. Jag hoppas att denna kris kommer att gå över så fort som möjligt. Vi kan titta på prognoser, och det är ganska dystra moln som fortfarande finns över oss men framför allt över de östra delarna av vårt närområde och i östra , och vi vet inte hur detta tar. Men om tror att detta ska blåsa bort så att det är regeringen som ska stå med hela ansvaret tror jag faktiskt att det är en förhoppning som inte kommer att infrias. frågade om nya reformer på ROT-området. Vi har genomfört någonting som vi kallade hushållstjänstavdrag. har vi utvidgat det till ett HUS-avdrag. Det är riktat till hushåll. Såvitt jag vet är bostadsrättsföreningar inte hushåll. Den reformen är avgränsad. Den handlar om att motverka svartarbete. Den handlar om att omvandla egenarbete till en efterfrågan på arbetskraft, att främja ökad sysselsättning inom tjänstesektorn och att underlätta för hushållen att få förbättringar i deras vardagsliv. Det kan vara stressade småbarnsföräldrar, pensionärer och andra som kan behöva olika typer av hushållstjänster. Men det handlar också om att bygga om, bygga till och underhålla bostäder. Jag kan inte utesluta att det kan komma ytterligare reformer på detta område då vi ser att det finns ett ekonomiskt utrymme för detta. Men att stå och ange tidtabeller för vare sig det ena eller det andra kan jag inte, och jag tänker inte göra det därför att det vore oansvarigt. frågade just efter tidtabeller, men jag kan inte ange en sådan tidtabell , utan jag kommer att återkomma när det finns förutsättningar att leverera en sådan tidtabell. Vi har haft en diskussion när det gäller om hyresrätten är missgynnad i förhållande till andra upplåtelseformer. Jag har sagt, finansministern har sagt och flera andra regeringsledamöter har sagt att vi vill utveckla hyresrätten under den här mandatperioden. Exakt hur detta ska gå till och exakt vilket budgetutrymme detta till äventyrs kan ta kan jag inte svara på . Men ambitionen finns att göra det mer attraktivt att bygga hyresrätter, att behålla hyresrätter och att inte sälja dem till sina hyresgäster som bostadsrätter. Det kräver reformer, och de är delvis på gång. Det är vad jag kan säga . 52 (): Jag ska göra en kort kommentar till . Jag har inte från denna talarstol talat om subventioner över huvud taget. Jag vet därför inte vad det kommer ifrån. Däremot är de ROT-avdrag och de avdrag för hushållsnära tjänster som den borgerliga regeringen har infört i praktiken subventioner även om de kallas avdrag. Det innebär att villaägare får en subvention för att renovera sin villa. Men den subventionen får inte hyresgäster. Det innebär att villaägare får en subvention för att leja någon som skottar snö. Men den subventionen får inte hyresgäster. Vi talar alltså i väldigt elaka ordalag om subventioner. Jag har i talarstolen inte sagt att vi ska återinföra några subventioner. Men det som borgerligheten i praktiken har gjort är att införa subventioner, men till en viss grupp eller till ett visst antal hushåll. Tyvärr kommer det inte att kunna ges till alla hushåll. Det tror jag är väldigt viktigt att säga. talar om att det är finanskrisen som påverkar bostadsbyggandet. Jag sade i mitt inledningsanförande att finanskrisen självklart har påverkat bostadsbyggandet. Det tror jag att alla är helt överens om. Men vi som politiska företrädare i den här församlingen och i den här salen kan faktiskt påverka samhället. Vi kan stå och titta på och vänta på att ingenting ska hända, eller också kan vi använda det politiska instrumentet och på olika sätt stimulera byggandet av hyresrätter eller stimulera kommunerna så att de kan ha kvar barnomsorg, äldreomsorg och andra viktiga kommunala instanser. Den möjligheten har man faktiskt som företrädare eller som politiker. 53 Statsrådet (): Hyresrätten är en väldigt viktig del av en fungerande svensk arbetsmarknad. Den är en viktig del av tryggheten, och det är en viktig del att kunna hyra sin bostad och inte behöva köpa den. Därför är det viktigt att vi också kan utveckla hyresrätten. Det här är någonting som regeringen arbetar med. Vi vet ju att det har varit en utredning och att den har varit ute på remiss och diskuteras. Den hoppas jag resulterar i en bred politisk överenskommelse om bättre villkor för hyresrätten. Men sedan finns det ett missförstånd som jag ändå vill peka på. säger nämligen att en villaägare kan få göra avdrag för att få snön skottad, medan en hyresgäst inte kan få det. Min bedömning är att hyresrätt inkluderar snöskottning.