prot · GW09107 · 2009-04-27 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2008/09:454 Till Interpellation 2008/09:454 Sekretessproblem vid bekämpningen av skattefusk av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag expeditions- och rättschef Interpellation 2008/09:455 Till Interpellation 2008/09:455 Finanspolitiken och jobben av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag expeditions- och rättschef 2008/09:461 Till Interpellation 2008/09:461 Helikopterenhet till av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet vid de svarstillfällen som finns före befinner sig på resa samt tar emot inkommande ministerbesök. Försvarsdepartementet () Enligt uppdrag Interpellation 2008/09:462 Till Interpellation 2008/09:462 Ekonomiskt stöd till asylsökande av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. 3 § Svar på interpellation 2008/09:397 om nivån på svenska elpriser 1 Näringsminister (): har frågat mig vilka överväganden jag gör beträffande konsekvenserna för svensk industris konkurrenskraft av en höjning av svenska elpriser till den europeiska nivån. Först av allt vill jag säga att en väl fungerande svensk, nordisk och nordeuropeisk elmarknad med fritt tillträde till näten för nya elproducenter är en förutsättning för att vi ska kunna nå de ambitiösa mål för klimat och förnybar energi som vi gemensamt satt upp inom Europeiska unionen. Detta beslut fattade den gamla socialdemokratiska regeringen tillsammans med andra EU-länder. Jag kan också konstatera att gör bedömningen att kommer att vara nettoexportör av el el som ersätter fossilel i våra grannländer. Det är alltså för mig självklart att vi även ska verka för en öppen och integrerad nordeuropeisk elmarknad. Vi har en avreglerad elmarknad som är gemensam med övriga nordiska länder, och priset styrs av utbud och efterfrågan. Vi politiker sätter inte elpriset, vilket jag tycker är bra. Däremot påverkar vi priser genom olika styrmedel såsom skatter, handel med utsläppsrätter och elcertifikatssystemet. Jag och många med mig tycker att den nordiska elmarknaden fungerar bra och har varit till nytta för kunderna och miljön. Den trend med långsiktigt stigande elpriser som vi sett beror på flera olika saker, främst beroende på ökade bränslepriser och kostnader för utsläppsrättigheter. Trenden beror till viss del också på ett ökat handelsutbyte och en successivt större integration mellan de nordiska och de nordeuropeiska marknaderna. Jag tror dock att integreringen på kommer att leda till stabilare och utjämnade priser både i och på kontinenten genom att vi på ett bättre sätt kan utnyttja alla de effektkällor som finns att tillgå i det samlade energisystemet. Därmed drar vi nytta av de respektive fördelar som det vattendominerande svenska och nordiska och det kraftvärmebaserade systemet i norra ger. Likaså är jag övertygad om att ett sådant större energisystem leder till ökad försörjningstrygghet. Målet för regeringens elmarknadspolitik är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Att skapa ett näringsklimat som stärker svenska företags internationella konkurrenskraft, oavsett om dessa är industriföretag, elföretag eller tjänsteföretag, är högsta prioritet för mig. Den svenska klimat- och energiöverenskommelsen är den mest ambitiösa planen i världen . Överenskommelsen ger mycket goda förutsättningar för en trygg energiförsörjning för industrin som vi värnar klimatet. 2 (): Tack, näringsministern, för svaret. Visst har vi en avreglerad marknad; tillgång och efterfrågan styr till viss del priset. Problemet är att vi fortfarande under årets alla timmar har en för liten produktion för den nordiska marknaden. Det är därför som vi råkar ut för den marginalprissättning som sker på elenergi, det vill säga att det är den sista producerade kilowattimmen som bestämmer priset på elen i landet. Det råkar vara så att det är de fossila bränslena som har den högsta driftskostnaden, där kolkondensen ligger högst. Finns det kolkondens i systemet sätts priset utifrån den, och det innebär att det blir högre priser än vad som är befogat med tanke på att hälften av vår elproduktion kommer från vattenkraften, som har den lägsta driftskostnaden. Den gamla kärnkraften man får säga gammal har också betydligt lägre kostnader. Det innebär att producenterna tjänar väldigt bra med pengar. Det är klart att man då vill behålla det här systemet. Problemet är att vi konsumenter och framför allt vår basindustri får betala. Industrin sålde för stora vattenkraftstillgångar det ångrar de säkert . Vad jag förstår trodde man från industrins sida att staten aldrig skulle godta att dessa höga marginalvinster hamnade i kraftbolagens fickor. Man trodde naturligtvis att staten skulle ta in de övervinster som det blev, för övervinster blir det. När vi lägger skatt på fossila bränslen fungerar det här systemet så att kraftproducenterna tjänar ännu mer pengar. Skatten läggs på toppen på kostnaden för kolkondens, vilket innebär att man tar ut det högre priset även för vattenkraft, vindkraft och kärnkraft. Vi har möjlighet att slippa det här fenomenet eller i alla fall dämpa effekterna. Marginalkostnadsprincipen kommer att vara kvar, men vi kan ta bort det dyraste produktionssättet, nämligen kolkondensen. De utbyggnadsplaner som finns och de prognoser som , och för den delen också regeringen, visar innebär att vi får en rätt kraftig överproduktion och kan sälja energi. Men om vi då ser till att utvidga den marknaden så att vi spänner ut över hela och låter hela ingå i systemet kommer trots detta överproduktionen i att bli styrd av kolkondenspriset i . Anser näringsministern att det är befogat att vi ska ha dessa priser och äventyra vår basindustri? 3 (): I riksdagsvalet kommer i just energifrågan två klara alternativ att stå mot varandra, eller rättare sagt ett klart alternativ mot en rödgrön röra. vill jag gärna att interpellanten lyssnar noga. , som tillhör ett av de tre partier som ska ingå i vänsterkoalitionens regeringsalternativ, sade så här enligt egen hemsida: En rödgrön regering kommer efter nästa val att pröva möjligheten att stänga reaktorer. Läget har aldrig sett bättre ut än . Det kommer att vara både möjligt och rimligt, och kommer att driva detta hårt Det innebär alltså att kommer att vilja minska utbudet av elektricitet eller elproduktion i . parti vill dessutom avskärma den svenska marknaden från övriga . Här kommer det alltså att vara två krafter som båda verkar för ett minskat utbud och en minskad flexibilitet på den nordiska och den svenska elmarknaden. Det kommer med naturnödvändighet att göra att priset på el blir högre. Vi kan ju tänka oss en rödgrön regering det kommer förhoppningsvis inte att inträffa där den ena falangen sitter och kräver att elproduktionen ska minska inom landet och den andra säger att vi dessutom ska omöjliggöra import, om så skulle behövas, från övriga . Ja, kvar sitter då de stackars konsumenterna, industrin och inte minst basindustrin som kommer att erfara att priserna går upp, upp, upp. Som sagt var: En rödgrön regering kommer efter nästa val att pröva möjligheten att stänga reaktorer, enligt . Hon tycker dessutom att läget aldrig har sett bättre ut än . Både industri och konsumenter månde bäva inför det regeringsalternativet. Nej, jag tror att just i den här frågan har alliansen ett väldigt övertag i trovärdighet, inte bara politiskt utan dessutom ekonomiskt, inför detta hemska öde som skulle kunna drabba med en regering som både vill minska den inhemska produktionen av el och vill minska möjligheterna att importera el från andra länder. 4 Näringsminister (): Jag måste säga att jag har lite svårt att förstå frågan från , för det system vi har är i mångt och mycket det system som Socialdemokraterna själva har byggt upp. trodde ni ju på både en nordisk elmarknad och en alleuropeisk elmarknad. Det var också den ståndpunkten ni drev på EU-nivå. står här och låtsas inte kännas vid det här systemet över huvud taget. pratar vi svensk basindustri, och då blir det en helt annan politik som får gälla. I andra sammanhang är jag här och diskuterar klimatfrågan, och då har vi några andra som ställer otroligt höga krav på att vi ska minska utsläppen här i . Det är ingen måtta på vilka krav ni kan ställa på svensk industri då. Och är ni inte i närheten av att diskutera låga elpriser eller låga kostnader för svensk basindustri, utan då är det någonting helt annat. Det system som finns tycker jag är bra, dels att det är en avreglerad elmarknad, dels att vi mer och mer försöker förstärka den nordiska elmarknaden. Det innebär att nu har ökade möjligheter att bygga ut nätet inom men också i koppling till de nordiska grannländerna. Det gör att vi får en mycket effektivare elmarknad och att vi kan komplettera med våra energislag från respektive länder. När vi har bra med vattenkraft kan något annat land behöva hjälp från oss och vice versa. Vi kan också se att den vindkraftsutbyggnad som sker nu bidrar till en bra balans till vattenkraft och andra energislag. Det här är bra. Det är bra för en väl fungerande elmarknad. När ni socialdemokrater genomförde det här var väl aldrig tanken att ni skulle ha en statlig prispolitik. Åtminstone gav ni aldrig sken av det när ni satt i regeringsställning. Men får man nästan känslan av att ni skulle vilja sitta i regeringsställning och peka ut hur priserna ska vara till svensk basindustri. Jag tror på marknadsekonomin, också när det gäller det här. Det som är bra när man öppnar marknaden är att det är fler företag som kan konkurrera. Och får vi en väl fungerande nordisk elmarknad har vi också som kunder större möjligheter att köpa el från fler bolag än de få som vi har här i . Sedan skulle jag vilja veta vad som är ert besked till . Den mest aktuella kabeln som finns nu är den till , och den är jag uppvaktad om nästan . De baltiska länderna har nämligen fått löfte om att om de stänger ska vi andra ställa upp solidariskt och se till att det fungerar väl för dem. De har också en hemläxa att göra. Baltkabeln är den mest aktuella kabeln . Vad de baltiska länderna vill nu är att koppla ihop sig med den nordiska marknaden. Innebär interpellationen som ställer att ni säger nej till baltkabeln? Innebär det att ni ska säga till de baltiska staterna att ni inte vill ha med dem att göra, att de får klara sig bäst de vill? Innebär det att ni nu säger nej också till EU, att vi nu inte ska ha någon alleuropeisk elmarknad utan att vi på sin höjd ska ha en nordisk elmarknad? Kanske det är en svensk ni tänker er. Ni måste ge några svar och besked om vad som är er tanke i detta. Att ni kritiserar höga elpriser räcker inte. Människor som lyssnar till er vill ju veta vad ert alternativ är om nu regeringens är så dåligt. har chansen att här i talarstolen berätta vad som är ert alternativ. Jag tror att det är väldigt många som önskar få ett besked om detta. undrar jag: Om det nu är så att man kritiserar kolkraften och annat, vad är då ett bättre sätt än att bygga ut det förnybara och växla ut kolkondensen? Det är ju så vi måste göra. Och kan vara nettoexportör av ren och förnybar el, vad kan då vara ett bättre bidrag till miljö än just det? 5 (): Vi har den nordiska marknaden och vi behöver, som näringsministern säger, en marknad som är lite större för att balansera en större andel förnybar energi, framför allt vindkraft. Det håller jag fullständigt med om. Men det finns ju gränser för det här behovet också. Det finns ingenting som säger att vi behöver en marknad som spänner över hela , att vi i den kalla ska vara nettoexportör av energi till det varma . Det går liksom inte ihop. Näringsminister blundar för marginalprissättningens problematik när vi talar om det här. Vi har sagt att vi vill ha en nordisk elmarknad, och vi har en nordisk elmarknad. Vi har också sagt att av solidariska skäl bör vi ställa upp på baltkabeln. Det är ett klart besked. Men sedan räcker det, för det finns ingen anledning att i någon större omfattning knyta ihop oss för att importera el till dyra europeiska elpriser. Det är jobben det handlar om. Våra råvaror som vi förädlar i vår basindustri har varit och är till stor del förutsättningen för vårt välstånd. Vi har kunnat förädla våra råvaror på grund av att vi har haft billig energi. Det har kompenserat för vårt läge i förhållande till de stora exportmarknaderna ute i . Vi har alltså längre väg att transportera produkterna än vad våra konkurrenter har. Därför behöver vi något på plussidan, och det har vi haft på energisidan, vilket kommer att raderas ut om utvecklingen med marginalprissättning utifrån de europeiska priserna ska fortsätta. Det finns två vägar att gå. Den ena är att vi använder våra råvaror, och dit räknar jag också energi, att vi förädlar dem så långt det är möjligt och säljer våra färdigförädlade produkter på marknaden. Det skapar jobb i landet. Det skapar det välstånd som vi behöver. En annan fråga är ställning. tjänar väldigt mycket pengar på just marginalprissättningen, och det gör naturligtvis också de andra kraftbolagen. Jag kan väl smälta att tjänar bra med pengar om man investerar dem i förnybar energi och följer de politiska riktlinjer som vi lägger fast bland annat här i riksdag. Majoriteten har sagt att under innevarande mandatperiod ska inte säljas. Betoningen på innevarande innebär att det kan bli något annat om . Med dessa förutsättningar skulle en utförsäljning av innebära att vi inte fick ta del av de tillgångar som får på grund av marginalprissättningen. Hur blir det med under nästa mandatperiod om får sitta kvar? 6 (): säger att det gäller jobben och basindustrin. Men ni ska ju regera ihop med ett annat parti som vill lägga ned hälften av elproduktionen i . säger att läget aldrig har sett bättre ut för att minska denna produktion. Då blir det precis som med jordgubbarna . Är det ont om jordgubbar stiger priset. Det är samma sak här. Minskar utbudet av el kommer priset på el att stiga. Det är inte konstigt utan fullständigt naturligt och vanligt, vilket erfarenheten talar för. säger att det inte finns någon anledning att koppla ihop sig med övriga och att det inte finns något som säger hela . För det första bryter detta mot EU:s elmarknadsdirektiv. Den regering som vill ha kommer att bryta mot ett numera ganska centralt EU-direktiv. Det är alltså en ogenomförbar politik att snörpa av . För det andra var ingen annan än en intensiv frihandlare på detta område. Ni har gjort ett lappkast efter valet . Så sent som före valet sade i ett svar till , : Genomförandet av elmarknadsdirektivet, som alltså talar om fri handel med el, och skapandet av en inre marknad för el syftar till att ge positiva effekter för konkurrensen och därmed kunderna. Det är därför viktigt att direktivet implementeras i alla medlemsstater så att förutsättningar för en fullt fungerande och konkurrensutsatt inre marknad skapas. Vidare sade hon: Krav på att begränsa eller diskriminera export eller import av el förekommer inte på de många möten som jag som minister har med mängder av svenska företag och näringslivsföreträdare. Det är tydligen helt andra toner . En viss anpasslighet och populism kan jag ana. 7 Näringsminister (): Jag tycker att det här är ett spel för galleriet. Ni sade ja till detta. Precis som sade tycker dessutom att detta är bra. Ni har själva varit med och drivit igenom en alleuropeisk elmarknad och att ska finnas med på den. Ni säger ja till baltkabeln. Ja, det är den kabel som är aktuell. Polenkabeln är redan byggd. Den gav ni själva tillstånd till. Vi vill naturligtvis att de europeiska länderna ska kopplas samman. Försök, , att gå ut i , med tanke på gaskris och annat, och säg: Vi socialdemokrater tycker inte att man ska koppla ihop till en väl fungerande marknad. Säg det till , , och de andra länderna! Jag tror inte att det är något populärt budskap. Ni kommer att få det svårt i EU-valrörelsen om stängda gränser är Socialdemokraternas valbudskap. Det är klart att vi måste ha en europeisk elmarknad som fungerar. Det är klart att det finns en gemenskap i att vi får en klimat- och energipolitik som fungerar i hela . En viktig del i detta är en fungerande elmarknad. vet att om man har ett överskott tjänar man alltid på det. Det är tack vare att vi har gett tydliga besked och styrmedel till elproducenterna som vi har ett överskott just . Det innebär att vi har lägre elpriser än våra konkurrenter, bara tack vare det. Regeringens plan är att fortsätta detta. ska vi ha förnybar energi som kommer in i vårt system. Det är klart att det spelar roll också för svensk basindustri. Det som också kommer att spela en viktig roll och som inte vill svara på är: Vad ger ni för besked till industrin när det gäller utsläppen och utsläppshandeln? De krav ni ställer på att minska utsläpp här i kommer dramatiskt att förändra svensk basindustris och svenska företags möjlighet att konkurrera. Ni tycker att de ska ha helt andra spelregler än de europeiska företagen. Ni har ännu inte presenterat listan över de styrmedel som ni kommer att behöva. Ni vill inte presentera den, framför allt inte före . Men när ni tvingas presentera hur ni ska minska utsläppen med så mycket som ni har sagt i er motion kommer det att innebära mycket höjda skatter och andra kostnader för att få igenom det. finns det möjlighet att berätta vad det innebär för svensk basindustri. Vi har en ambitiös klimat- och energipolitik, men vi tycker också att den ska förenas med konkurrenskraft och bra möjligheter att skapa jobb här hemma. En fri nordisk elmarknad som kopplas ihop med och en europeisk elmarknad är ett ypperligt sätt att förena en ambitiös klimatpolitik med en ambitiös energipolitik. Det är precis det som uppgörelsen går ut på. 8 (): Jag har ställt interpellationen till näringsministern. Jag kommer inte att beröra inlägg, för han är inte näringsminister. Hans uppfattning i energipolitiken är dock välkänd. Jag var på studiebesök på på Schwarze Pumpe i . Man berättade att det skulle kosta extra om systemet att lagra koldioxid från kolkraft sattes i sjön. Vem får betala det om vi har marginalprissättning? Jo, det får den svenska konsumenten och basindustrin göra. Kostnaden läggs på vattenkraft, kärnkraft och så vidare. Är det rimligt att vi har ett sådant system när vi har fasat ut kol och satsar mycket på förnybara energimängder? Är det rimligt att vi ska betala för lagringen i ? Det enda svar jag får av näringsministern är att den gamla var med på detta system. Vi var med på den nordiska marknaden och vi var med om ett utbyte, men vi har aldrig varit med om att låta den europeiska elmarknaden styra priset i . Anser näringsministern att det är rimligt att vi ska ha ett system där marginalprissättningen riskerar att slå ut stora delar av svensk basindustri? 9 (): Jag konstaterar att och är oense i denna fråga. är hederlig nog att stå upp för det den förra regeringen sade, men det kan ha att göra med att hon själv satt i regeringen. Hon var tillsammans med den övriga regeringen med om att säga ja till en europeisk elmarknad. Hon säger fortfarande att hon står bakom det, så har väl en del att göra i sitt eget parti. Det var dessutom den förra, socialdemokratiska regeringen som var ansvarig när köpte kolkraft i , så båda dessa saker besluten om en europeisk elmarknad och inköp av kolkraft i bär Socialdemokraterna ansvar för. Jag menar att det bästa sättet att få en ambitiös klimat- och energipolitik är att sätta upp höga och ambitiösa mål och att se till att svensk industri har samma konkurrenskraft som övrig industri. Därför kommer överenskommelsen i att vara helt avgörande. Då får vi globala spelregler för globala företag; det är vad basindustrin är. Regeringen är inriktad på att vi ska klara en sådan uppgift. Det kommer att bli väldigt tufft. Jag hoppas att oppositionen inser vilken betydelse man har när det gäller att hjälpa regeringen med att åstadkomma en sådan sak. Jag tror att det råder bred enighet om detta. Vi behöver också bygga ut näten så att alla de som investerar i ny el- och energiproduktion verkligen kan distribuera den. har fått möjlighet att öka ramarna för att kunna investera i mer elnät, både i och på en nordisk marknad. Om fler investerar blir det bättre konkurrens. Om fler investerar får vi lägre elpriser i förhållande till andra. Det är det som är vägen framåt, inte att stänga gränser. Det är en återvändsgränd, , att säga: Stäng gränserna. Ni har provat att stänga gränserna för människor. Prova inte det igen. Det är ingen framkomlig väg. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2008/09:410 om fossilgasutbyggnad 10 Näringsminister (): har frågat mig om jag har övervägt vilka konsekvenser en storskalig naturgasutbyggnad kommer att få för den planerade utbyggnaden i av biokraftvärme och om jag har gjort beräkningar att försörjningstrygghet skulle öka genom storskalig introduktion av naturgas i . presenterade regeringen sin sammanhållna klimat- och energipolitik. Den innehåller bland annat en rad mycket ambitiösa mål . av den energi som används ska vara förnybar, energianvändningen ska vara effektivare och utsläppen av växthusgaser ska vara lägre i den icke handlande sektorn. Regeringens långsiktiga prioritering är att avveckla fossila bränslen för uppvärmning och att få en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Regeringens politik innebär att de fossila bränslenas konkurrenskraft begränsas. Svaren på båda frågor är därför nej. Eftersom vi inte planerar att ha någon storskalig utbyggnad av naturgas behöver vi heller inte analysera eller göra beräkningar utifrån detta. 11 (): Det är första gången som jag står här i en interpellationsdebatt. Det känns både spännande och lite nervöst. Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. Jag tycker bara att ministern har valt ett alltför enkelt svar genom att helt kategoriskt svara nej rakt av, utan att föra några längre resonemang om frågeställningarna. Är nej verkligen ett nej i den här frågan? Både ministern och regeringen har ju ändrat vissa nej till ja, även sådana nej som alla trodde var definitiva och huggna i granit. I brödtexten till ministerns svar kan man läsa om långsiktiga prioriteringar och ett närmast fossilfritt samhälle. Dessutom hänvisas till regeringens sammanhållna klimat- och energipolitik. Det är utifrån den politiken och de energiutspel som gjordes innan propositionen lämnades som jag ställer mina frågor. I utspelen och i propositionen kan man läsa: Naturgas kan ha betydelse . Infrastruktur för naturgas kan utvecklas på kommersiella villkor och på ett sätt som understöder en successiv introduktion av biobränslen. Det är just ordet kommersiell som är nyckelordet för mig. Som jag tolkar det är det okej bara det är kommersiellt. Marknaden ska styra. Marknaden ska lösa klimatkrisen åt oss politiker på ett kommersiellt sätt. Ordet kommersiell innebär för mig en öppning för större fossilberoende i och riskerar att förnybar kraftvärme baserad på biobränsle slås ut. Jag ställer min fråga igen: Ser inte ministern konsekvenserna för biokraftsutbyggnad med kommersiell utbyggnad av naturgas? Vi vet ju alla att hur användningen av biogasenergi i utvecklas framöver beror på en mängd faktorer. Samhällets värderingar av miljöfrågor och hur det omsätts i politiska styrmedel påverkar vilken roll bioenergin kommer att spela i energisystemen. Svensk Fjärrvärme beräknar att utan naturgasutbyggnad svarar biobränslen för av fjärrvärmebehovet. Med naturgasutbyggnad kommer det att bli endast . Förstår ministern konsekvenserna? Ökat beroende av naturgas innebär högre koldioxidutsläpp för .