prot · GW09119 · 2009-05-15 00:00:00 — 1 § Svar på interpellation 2008/09:411 om undsättningslån 1 Näringsminister (): har frågat mig om jag avser att snabbt ta initiativ till en ändring av regelverket för undsättningslån för att underlätta för de berörda företagen att kunna ta lånen hos Riksgälden eller hos annan instans. Regeringens politik i den här frågan torde vara väl känd i eftersom jag har debatterat och svarat på frågor om fordonsindustrins framtid. Utgångspunkten för arbetet är att använda våra resurser och skattebetalarnas pengar på ett ansvarsfullt sätt för att ha möjligheter att utveckla välfärden framöver. När regeringen presenterade fordonspropositionen var det första landet i EU som tog fram konkreta åtgärder riktade till sektorn. Undsättningslånen är bara en del av paketet. Även forskningsbolaget och de statliga garantierna för fordonsindustrins lån i EIB är viktiga för helheten. Undsättningslånen har högt ställda krav, där löptiden kommer från de EG-regler för statsstöd som propositionen bygger på. Efter det att regeringen hade presenterat sin proposition lade Europeiska kommissionen fram temporära bestämmelser för statsstöd. Dessa regler ger utökade möjligheter för stödprogram, och regeringen undersöker därför möjligheterna att förändra det nuvarande systemet. Företagens problem är starkt kopplade till svårigheter att ta upp lån på de öppna marknaderna. Mot bakgrund av detta har regeringen genomfört en rad åtgärder för att förbättra situationen på bank- och finansmarknaderna åtgärder som väntas ge positiva effekter för näringslivet i stort och även för fordonsindustrin. Ett tydligt exempel är de förbättrade möjligheterna för små och medelstora företag att få lån sedan regeringen tillförde till . Det är uppenbart att det har varit positivt för fordonsindustrin, då utlåning till branschen har tredubblats . Den största delen av ökningen skedde , och totalt hade 275 underleverantörer då fått lån genom . Regeringen kommer att fortsätta arbeta offensivt med fordonsindustrin för att den även fortsättningsvis ska kunna bidra till vår konkurrenskraft och vår välfärd. Det är viktigt att komma ihåg att en lyckad politik inte mäts i hur mycket pengar som betalas ut utan i om den leder till bra resultat och till att pengarna används på ett ansvarsfullt sätt. 2 (): Redan för ungefär sedan gick det sammansatta närings- och finansutskottet tillsammans med statsrådet igenom läget i fordonsindustrin. Då var också fordonsindustrin närvarande. Redan på det mötet meddelade ett flertal underleverantörer att de behövde hjälp av regeringen på grund av den situation som rådde. De behövde undsättningslån; det var det tydliga budskapet. Det tog sedan ungefär för regeringen att ta fram ett regelverk för dessa lån. har inte en krona utbetalats detta trots att vi vet alla vet att fordonsindustrin har en oerhört stor betydelse för bnp, för teknikutveckling och för jobben. Vi är alla mer eller mindre beroende av den. Därför, herr talman, är det så tragiskt att regeringen inte bryr sig mer än den faktiskt gör. Om jag nu ska förhålla mig till det regelverk för undsättningslånen som jag har interpellerat om kan man ganska tydligt se att det nog aldrig riktigt var meningen att lånen skulle användas. Regelverket säger att företagen ska vara i akut likviditetskris, det vill säga under någon form av rekonstruktion eller konkursförfarande. Pengarna ska betalas tillbaka , och man ska ha fullgoda garantier. Vilket företag i den situationen klarar av fullgoda garantier och betala tillbaka pengarna ? Det säger sig självt att det inte går. Redan när regelverket kom skickade Fordonskomponentgruppen ett brev till regeringen om att lånen troligtvis inte kommer att fungera på grund av regelverkets utformning. kunde vi läsa om att Riksgäldens generaldirektör utdömde regelverken för lånen. Även han meddelade att ingenting hade betalats ut därför att regelverken omöjliggjorde detta. Som svar meddelade regeringen att den jobbar med att se över dessa regelverk. Detta är nu sedan. kunde vi också läsa i en intervju i E 24, där Fordonskomponentgruppens vd säger så här som svar på en direkt fråga om lånen: De är fullständigt värdelösa. Han får medhåll av andra inom fordonsindustrin. Jag skrev min interpellation . Det är nu sedan. har regeringen sagt att den jobbar med frågan och att den ska se över regelverket. Men ingenting har hänt. Det är samma sak i det svar jag har fått , herr talman: tittar över regelverket, säger regeringen. En snigel framstår som rena sprintern i jämförelse med statsrådet och . Det finns ett talesätt som passar väl in i den här situationen: I nöden prövas vännen. Det är tråkigt att konstatera att den här vännen, det vill säga regeringen, inte är den vän som fordonsindustrin och näringslivet så väl behöver just . Ni klarar inte den prövningen. Det kom en undersökning som visar att det går ungefär 2,6 jobb på varje anställd inom biltillverkningen. Det är alltså en multiplikatoreffekt på 2,6. Det är en bra investering att då satsa på fordonsindustrin eftersom det är fler som berörs och får behålla eller får jobb när den går bra. När regeringen inget gör låter den alltså finanskrisen spela domino med fordonsföretagen, och jobb på jobb går förlorade. fördes en aktuell debatt här om fordonsindustrin. Även då sade statsrådet att det absolut inte ligger någon prestige i frågan och att regeringen ständigt jobbar med att se över verktygen. står vi här , statsrådet och jag, och debatterar återigen frågan. Svaret är: Vi jobbar med den. När kommer ändringen av regelverket, statsrådet? När får vi se att det faktiskt händer något? När kommer den första kronan att betalas ut? 3 Näringsminister (): Först och främst är det viktigt att se helheten. När vi presenterade förslaget gjorde vi det utifrån det program och det regelverk som EU hade. Där fanns bland annat möjligheter till undsättningslån, och det förslag vi lade fram följde regelverket. Dels fanns där kreditgarantier till EIB, dels fanns ett forskningsbolag för att hjälpa till med forskning och utveckling av nya produkter för att ställa om till en hållbar transportsektor. Utöver det finns utbildningsinsatser och satsningar på infrastruktur i de områden som är särskilt drabbade. Här fanns också pengar till socialfonden så att vi kunde utbilda arbetskraft som blir arbetslös. Här finns resurser till för att kunna möta företag som behöver lån. Vi har även gjort kraftfulla insatser för att stärka banksektorn. Det går inte att se åtgärderna separat och enskilt, utan man måste se helheten. För mig är det viktigaste vad det är för hjälp som företagen har fått. Om vi börjar med EIB-lånen gjorde det faktum att var först ut med vårt program att både och snabbt kunde få besked från EIB om lånegarantier. behöver de inte garantier från staten, men det faktum att vi agerade snabbt gjorde att låg först i kön när det gällde att fördela EIB-lån. har också fått ett lån från EIB, men behöver en statlig garanti. Då säger : Vi avvaktar med en sådan lånegaranti från staten eftersom vi är en försäljningsprocess. Vi har tillfört ökade resurser ytterligare jämfört med tidigare. Det jag säger i svaret måste vara svar på det som frågar, nämligen om företagen får någon hjälp. Nästan 300 företag har fått hjälp från . Det är många. Och detta är fordonsrelaterade företag alltså de företag som pratar om. Jag tror att det är väldigt viktigt att det finns en bred verktygslåda som kan möta olika behov. Det viktigaste för mig är att de företag som behöver lån har någonstans att gå. är den tydligaste och viktigaste aktören i det här sammanhanget för alla dessa små företag. Att nästan 300 företag har fått den här hjälpen visar att det verktyget också har fungerat. Om vi ska klara den här omställningen måste vi också satsa på nya produkter, hitta nya sätt att producera på och göra omställningen till ett hållbart transportsystem. Där kommer det här forskningsbolaget som är på plats att spela en mycket viktig roll. De har använt till att ta fram olika projekt. Det pågår ett intensivt arbete för att hitta bra projekt för svenskt vidkommande. vill jag säga att det är klart att det kommer att vara helt avgörande för svensk fordonsindustri vad som händer med och . Där är regeringen mycket aktiv och pratar med eventuella köpare av både och för att se hur vi med våra verktyg kan finnas med så att de verkligen tycker att det är bra att köpa både och och etablerar sin verksamhet här och ser till att det skapas jobb här i . Det är oerhört viktigt att regeringen har tuffa krav. Vi vill inte skicka pengar till . Vi vill inte skicka skattebetalarnas pengar till multinationella företag. Ska vi gå in med garantier och annat ska det ske utifrån att det blir jobb här hemma. Det är grunden. Det handlar om att vara rädd om skattebetalarnas pengar, se till att det finns en bred verktygslåda och se till att vi kan hjälpa de företag som verkligen behöver hjälp. Vi behöver svensk fordonsindustri. 4 (): Det är inte för inte man börjar blicka tillbaka på vad som faktiskt har hänt. Om vi tittar på den här regeringens agerande kan man säga att först skulle vi rasera a-kassan och sjukförsäkringen för att regeringen skulle satsa på välfärden. Det blev samma svar när fordonsindustrin kom på tal. Man skulle vara rädd om varenda skattekrona. Man skulle satsa på välfärden. Och här står vi med fullt med varsel runt om i hela , i skolan, förskolan, sjukvården och äldreomsorgen. Regeringen lade fram en fordonsproposition som vilade på tre ben. Det ena var garantier för fordonsindustrin i Europeiska investeringsbanken. Där har inte en krona betalats ut. Det andra benet var undsättningslån, det vill säga undsättningslån för företag med en omsättning över en halv miljard. Det handlar alltså om större företag, det vill säga de företag som inte hänvisas till . Där har inte en krona betalats ut. Det tredje benet var forskningsbolaget. Där har en styrelse utsetts, men inte en krona har använts. Är det ett effektivt användande av fordonsindustrin, samhällsekonomin och skattebetalarnas pengar? Svaret på den frågan måste nog tyvärr bli nej. som det här regelverket har funnits, och som statsrådet har varit väl medveten om att det inte har fungerat, har EU ändrat på möjligheterna så att man i stället ska kunna använda de här pengarna till omstruktureringsstöd. Den möjligheten har statsrådet inte tagit. har minst sju företag gått omkull därför att regelverket inte har funnits på plats. Det kanske är fler. Det kanske statsrådet kan svara på. Hur många företag har tvingats gå omkull? Det handlar om friska företag som på grund av det är regelverket inte har fått stöd i den här krisen och därmed kunnat överleva och ge människor jobb och samhället inkomster. Hur många jobb har vi förlorat på grund av att regelverket fortfarande inte har ändrats? Hur kommer det att ta? Jag blir alldeles perplex. har statsrådet och statsrådets sekreterare sagt att man ser över regelverket. Först tog det att ta fram regelverket. Direkt kom det kritik mot regelverket från fordonsindustrin som sade att detta inte skulle gå att använda. Det är nu sedan, och är inte en rad ändrad i detta regelverk medan företagen lider. Det är kris. Vad är snabbhet för statsrådet? Hur ska det ta? Hur många jobb ska vi förlora? Hur många företag ska tvingas gå omkull på grund av det här agerandet, eller bristen på agerande? Det här är inte ansvarsfullt. Det här är ett nytt sätt att ta ansvar för en regering. På det här sättet har ingen regering betett sig, i alla fall inte . 5 Näringsminister (): Alla vet ju att har en sedelpress, men jag är lite överraskad över inställning att vi inte behöver ställa några krav när vi ger garantier och använder skattebetalarnas pengar. Jag skulle vilja fråga om är beredd att skicka skattebetalarnas pengar hur som helst till ägarna och GM? Ska vi inte ställa några krav? Vår inställning är att de verktyg som vi har ska leda till att jobb stannar i . När vi förhandlar med de här bolagen, oavsett om det är GM, eller andra, vill vi vara säkra på att jobben stannar här. Det gäller alla andra regeringar också. Det är viktigt eftersom det är skattebetalarnas pengar. Det står och väger mellan om vi ska gå in i fordonsbolag eller om vi ska satsa vården, fler lärare och fler poliser. Det är klart att vi måste vara rädda om skattebetalarnas pengar. Jag blir otroligt orolig när jag hör hur argumenterar här. Vi har tagit fram de här verktygen tillsammans med de andra åtgärder som vi har presenterat. Det har fallit ut väl, annars skulle inte ungefär 300 företag ha fått de här lånen. En del av dem som har sökt undsättningslån har gått över till och fått hjälp därifrån. Man trodde att det var undsättningslån man skulle ha, men vi såg till att fick de verktygen. Andra som har sökt undsättningslån är inte berättigade till undsättningslån därför att de inte har sin huvudsakliga verksamhet i . Jag förstår att inte kan gå in och granska detta, men jag kan göra det. Jag vet vilka företag det är fråga om. Vi gör den här typen av program därför att vi vill säkra jobben här i vårt eget land. Det är viktigt att vi ser till att de normala organen fungerar, och det är i första hand bankerna. Jag tycker att det måste sättas ett ökat tryck på bankerna. Annars finns risken att staten går in och tar över och gör det ena programmet efter det andra, och då kan bankerna luta sig tillbaka och säga: Det där sköter ju staten. Det behöver inte vi göra. Jag tycker inte att det finns anledning för oss att låta bankerna komma undan kritiken. De måste också ta sitt ansvar. Vad var det som hände när vi hade en bankkris? Jo, bankerna drog sig undan även friska företag. Det händer nu också. Lågkonjunkturen blev djupare än vad den behövde bli. Vi har försökt att hitta kompletterande aktörer och ta den roll som man måste spela i en sådan här kris, men vi tänker inte ta över bankernas roll, för då gör vi oss själva en otjänst också i det långa perspektivet. Vi värnar skattebetalarnas pengar. Vi är noga när vi förhandlar med bolag. Vi ställer hårda krav. Ja, det gör vi, och vi måste också göra det. Vi har ingen sedelpress som tycks ha. Sedan kan jag bara konstatera att opinionsmätningarna visar att svenska folket, och även egna väljare, verkar ha ett mycket stort förtroende för det regeringen gör. Det är glädjande. 6 (): Den låga nivå som statsrådet för den här debatten på är lite överraskande. får regeringen bestämma sig. Har vi en sedelpress eller höjer vi skatterna? Vad är det som gäller? Ni säger att ni är rädda om skattebetalarnas pengar. Företag går omkull, jobb går förlorade och vi har faktiskt den näst högsta ungdomsarbetslösheten i . Bnp faller mer än i andra jämförbara länder. Det är kris, eller statsrådet som det heter. Det är inte enbart som säger att det här regelverket inte fungerar. Jag kan inte ha samma insyn som statsrådet, men Riksgälden borde ha det. Det är ändå de som jobbar under regelverket. Även de har dömt ut hela regelverket och säger att regelverket för undsättningslånen inte fungerar och att de inte kan betala en enda krona till företag. Lyssna åtminstone på Riksgälden om ni inte kan lyssna på fordonsindustrin, på i den här debatten eller på hela oppositionen i tidigare debatter. Någon borde ni kunna lyssna på. Statsrådet har själv sagt i en debatt att det inte ligger någon prestige i den här frågan. Det verkar ligga väldigt mycket prestige i den här frågan när man har vetat att regelverket inte kommer att fungera och varit satt under ganska hård press för att ta fram ett nytt regelverk och fortfarande inte har gjort det. Dessutom blir jag lite förvånad över den protektionism statsrådet visar här. Ni brukar kritisera andra länder för att de är så protektionistiska, och här står statsrådet och beter sig på samma sätt. Det gör mig väldigt förvånad och väldigt orolig. Att ta ansvar för skattebetalarnas pengar är att försöka rädda jobb och friska företag. Då kommer att må bättre, och vi kommer att ta oss ur den här krisen fortare. Att ställa sig bredvid och låta det här ske är inte ansvarsfullt, och det kommer att bli väldigt, väldigt dyrt. Jag tror att den här regeringen har en väldigt stor sedelpress. 7 Näringsminister (): Det är klart att både har en sedelpress och höjer skatterna. Det är ju därför ni aldrig behöver prioritera några åtgärder. Men så kan inte en regering agera, utan vi måste vända på varje krona och vara ytterst försiktiga, i synnerhet när vi har en global finanskris. Att råkar i illa ut i den här krisen är för att vi är så exportberoende. Det är bra att har haft en öppen handel och också värnat frihandeln, därför att det har stärkt oss. Men i en kris av den här arten drabbas man hårdare om man är starkt exportberoende som och är. Sedan säger att jag har en protektionistisk inställning. Det är en rätt intressant anklagelse, därför att min och regeringens ingång är att om vi har skattebetalares pengar som vi ska värna måste vi ändå garantera att det är investeringar som sker här. Annars skulle vi ju vara beredda att skicka pengarna till GM och , och det skulle aldrig falla mig in! Om jag ska ha insatser för att rädda fordonsindustrin måste jag veta att jobben stannar här i och att det är till svenska arbetare och tjänstemän som pengarna går. Allt annat vore ansvarslöst. Jag tror att med hela det här paketet med EIB, med forskningsbolaget, med undsättningslån, med insatser, med investeringar i infrastruktur och med investeringar i utbildning har vi väldigt goda förutsättningar. Men det kommer att vara en tuff tid. Jag hoppas också att vi kan slutföra de diskussioner med och GM som innebär att vi får nya ägare till två viktiga bolag. Jag hoppas också att för det här är ju en europeisk fråga också får ordning på sitt banksystem, för det är i grunden det som måste komma på plats. Det är de sunda banksystemen som ska se till att företagen har möjlighet att låna. Jag tror att vi kan vara trygga i förvissningen att de här verktygen är bra. Det är 300 bolag som har fått lån från , men det är klart att vi är beredda att justera om det behövs, och det kommer vi också att göra. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Svar på interpellation 2008/09:447 om försäljning av statliga bolag 8 Näringsminister (): har frågat mig när jag avser att presentera den analys av ytterligare statliga företag som kan vara aktuella för försäljning och som jag aviserade . Vidare har han frågat mig vilka skälen är till att denna fråga har dragits i långbänk. Precis som nämner i sin interpellation pågår ett analysarbete i departementet av de statliga företagen som regeringen aviserade i budgetpropositionen . Att arbetet pågår har kommunicerats vid ett flertal tillfällen, och vid två tidigare interpellationsdebatter har jag i svarat att resultatet av genomgången kommer att presenteras när det är aktuellt. Regeringens ambition att minska det statliga ägandet ligger fast. Vår beredningsprocess innebär att varje försäljning anpassas till det rådande marknadsläget så att en försäljning också kan ge bästa möjliga affärsmässiga utfall för skattebetalarna. Regeringen kommer i varje enskilt fall att agera som en ansvarsfull säljare, på samma sätt som regeringen också agerar som en ansvarsfull ägare till dess en försäljning är genomförd. Genomgången av de statligt ägda företagen pågår och det är viktigt att den utförs på ett trovärdigt sätt, speciellt med tanke på det rådande marknadsläget. Regeringen avser att fortsatt agera som en ansvarsfull ägare och genomföra samtliga bolagsgenomgångar. Regeringen kommer att fullfölja de löften vi gett om att professionalisera det statliga ägandet och att minska detsamma när det bedöms lämpligt. 9 (): Tack för svaret på min interpellation, ! Tyvärr är svaret lika intetsägande som vid de två tidigare tillfällen då jag ställt frågan vad regeringen har för planer när det gäller försäljning av statliga bolag. Regeringen startade den här mandatperioden med att säga att de skulle sälja ett stort antal statliga företag, och så drog man i gång försäljningsprocessen. har den hakat upp sig. Det händer inte särskilt mycket, och vi kan väl vara tacksamma för det, trots att det är det enda positiva av den nuvarande konjunkturen att den här försäljningsprocessen har avstannat. Regeringen har sagt att de gör en översyn av vilka ytterligare statliga företag som ska säljas. Men regeringen vill inte berätta. Regeringen vill vara hemlighetsfull om vad det är för ytterligare statliga företag som ska säljas. Vi som är riksdagsledamöter, svenska folket, får inte veta hur regeringen tänker. svarar lika intetsägande som förra gången att det pågår ett beredningsarbete. är känd för att inte verkställa särskilt mycket av det hon gör. Vi hörde i den senaste debatten att det inte hjälper att anslår pengar till verksamhet, för det händer ändå ingenting. verkar det som att är chef för något slags brandkår som kommer fram till branden, och så säger hon när hon ser branden: Vi ska först se över regelverket för hur vi ska begjuta branden innan vi skickar ut något vatten över den. Sedan händer ingenting på ett bra tag. har också lyckats med konststycket att göra om sitt parti, , ganska mycket i nyliberal riktning. Men på en punkt är hon faktiskt kvar i det gamla , det gamla . Det är långbänkens parti. Hon drar allt i långbänk. Det händer ingenting när är i farten, det vill säga att det inte är någon fart. Jag har begärt besked , och om vilka ytterligare statliga företag som ska försäljas, och säger: Jag tänker och jag tänker. Men det kommer inget ut av tänket, i alla fall ingenting som vi i får kännedom om. Det är väl ganska fegt, , av en regering att inte våga stå för sin politik! Om nu regeringen vill sälja statliga företag, berätta då om det är ni vill sälja ut eller om det är eller SJ! Berätta vilka företag ni vill sälja ut! Ni har lyckats sälja några statliga företag, och ni skulle gärna vilja sälja exempelvis det mycket framgångsrika bankföretaget som har bidragit till att pressa räntorna för låntagarna. Den banken har ni haft på försäljningslistan, men det har inte hänt någonting, och det är vi glada för. Framför allt de som har lån är glada för att det finns en statlig bank som bidrar till att pressa tillbaka låneräntorna. Vi är alltså mycket glada från oppositionens sida över att ni har misslyckats med att sälja ut den statliga bank som finns på bostadsområdet, nämligen . Vi är inte lika belåtna med agerande när hon försöker gömma sina planer. Hon vill inte berätta för riksdag vilka ytterligare statliga företag det handlar om. bläddrar i papperen, och jag är säker på att hon inte hittar något papper där hon finner svar på mina frågor. Det hade varit roligt, , om vi hade fått någon indikation om vilka företag det är som härnäst står på den borgerliga regeringens utförsäljningslista. Som sagt har konjunkturen satt lite stopp för de borgerligas planer. Jag hoppas inte på en fortsatt dålig konjunktur, men om den dåliga konjunkturen kan föra med sig det att det blir fortsatt stopp till så att vi sedan kan byta regering till en som sköter och utvecklar de statliga företagen och inte avvecklar dem vore det bra. Men , leta i papperen och se om du hittar något svar på mina frågor! 10 (): påpekade jag med flera för statsrådet att regeringen inte hade genomfört någon analys eller konsekvensbeskrivning av vad utförsäljningarna av statliga bolag skulle få för följder. Detta skedde i samband med den då påbörjade utförsäljningen av Sonera. , alltså , visar det sig att regeringen ännu inte har gjort någon konsekvensanalys av vad det innebär att sälja ut våra gemensamt ägda statliga bolag detta trots löften om att så skulle ske. Hur ska svenska folket kunna lita på att de upprepade löften som den borgerliga regeringen ger infrias då man gång på gång bryter sina löften? Förtroendet för demokratin och dess möjligheter försvagas. Som politiker måste man kunna hålla sina löften. Annars bör man inte avge några löften alls.