prot · GW09131 · 2009-06-12 00:00:00 — Jag kan ändå konstatera att till exempel den svenska just nu från köper nya, stora miljösaneringsfartyg. De klarar av att göra detta på en öppen marknad. Jag tror att det är möjligt också för och Försvarsmakten gemensamt att göra detsamma i fråga om försvarsmateriel. Jag nämnde visst hemvärnet, , och de nationella skyddsstyrkorna, dock inte frivilligorganisationerna. På den punkten vill jag, herr talman, vänta tills regeringen återkommer med ett detaljerat förslag om hur organisationsstödet ska ersättas innan jag ger ett bestämt besked, och jag utgår från att också vill se ett sådant konkret förslag innan han bestämmer sig. 33 () replik: Det är viktigt att det finns konkreta förslag, men det finns det ju när det gäller hur anslag fördelas. Det viktiga är att organisationerna känner sig trygga och kan fortsätta sin verksamhet och den utåtriktade verksamhet som man har för att fånga upp många människor till att vara med. De är en viktig resurs i krissituationer som uppstår i vårt samhälle, såväl civila som militära kriser, liksom hemvärnet och nationella skyddsstyrkan. Min nästa fråga, som jag har ställt till tidigare, är: Är ni beredda att, som vi har skrivit i vår reservation, ge hemvärnet en egen anslagspost? Jag har motiverat det tidigare med att hemvärnet har sin egen verksamhet i förhållande till försvaret i övrigt men att det är en budgetregulator för den övriga verksamheten. Om man ska flyga fler timmar med JAS, om man ska göra någon annan övning eller om man ska ställa stridsvagnar på är frågan om det är hemvärnet som ska betala det. Då säger vi, och det har vi varit överens om i utskottet tidigare, att vi skulle ha en tydligare styrning av ekonomin i försvarsbudgeten. Där har vi varit överens under den socialdemokratiska regeringen och gett regeringen till känna, men när man bytte regering var vi inte överens mer. Då skulle vi inte ge till känna utan då var det helt enkelt bra som det var med hur budgeten regleras. Min fråga är: Vad är det som skiljer och vad är det som har ändrats när vi gav ett tillkännagivande om detta? Är det så att kan tänka sig att hemvärnet har en egen anslagspost i fortsättningen? 34 () replik: Jag fångade alla frågorna. När det gäller objektsramarna står den beställningen från utskottet kvar. Det framgår av betänkandetexten. Det kan se om han läser den väldigt noggrant. De nya önskemål som också uttrycks sker som tillägg till det som utskottet tidigare uttalat i den här delen. Nej, jag vill inte ha något eget anslag för hemvärnet. För inte så länge sedan var Försvarsmakten uppdelad på ett stort antal olika myndigheter som hade stora svårigheter att marschera i samma riktning. Att ta oss tillbaka till den situation som bland annat socialdemokratiska regeringar medverkade till att ta oss ur tror jag vore ett steg i fel riktning. Jag måste nästan fråga, utan att kan besvara frågan, men jag ställer den retoriskt: Om vi ska ha egna anslag för hemvärnet, varför ska vi inte ha eget anslag för flygvapnet, varför ska vi inte ha eget anslag för arméstridskrafterna och så vidare? Här tror jag att det gäller, , att noga tänka efter vilka konsekvenser i detalj som kan ligga bakom ett sådant beslut. vill jag säga, herr talman, att jag har lyssnat noga på under den här dagen. Han vill rädda frivilligorganisationerna, han vill bygga ut hemvärnet, han vill rädda den svenska försvarsindustrin, han vill rädda värnplikten och lägga till den till det personalförsörjningssystem som vi nu är på väg mot, men har inga pengar till detta. Han saknar miljarder. Om han hade varit försvarsminister och fått styra över det beslut som vi nu står inför hade det blivit mindre hemvärn, mindre försvarsindustri, färre frivilligorganisationer och, herr talman, en minskad svensk försvarsförmåga och färre insatsförband. Jag vill härmed för protokollet anmäla att inte har rätt till ytterligare replik. 36 (): Jag vill inleda med att yrka bifall till utskottets förslag i dess helhet. Ett starkt försvar är inget man bygger upp över . Det kräver tiotals år av planering. Vi har under historien sett att man kraftigt bantat ned försvaret efter stora världskonflikter då man antagit att kriget inte skulle komma igen . Det mest klassiska exemplet på detta är den stora regementsdöden . Som vi vet kom , och beredskap var allt annat än god. För att ha ett långsiktigt hållbart försvar måste vi lära av historien. Historien har också lärt oss att upprustning som leder till kapprustning mellan länder är ett hot mot freden. Ingen vet hur situationen i vårt närområde kommer att se ut . Därför är det viktigt att i enlighet med den kristdemokratiska förvaltarskapstanken har ett genomtänkt och väl förberett försvar. Jag vill framhålla att denna ståndpunkt inte är något som hastigt uppkommit efter Georgienkrisen. Den ståndpunkten har stått för . Inriktningspropositionen lägger grunden för en ny kurs för försvaret. Fokus är ett mer användbart, tillgängligt, flexibelt och uthålligt försvar. En modern försvarsmakt som kan klara de säkerhetspolitiska utmaningarna måste bestå av användbara förband både nationellt och internationellt. håller på att bli en alltmer integrerad del av i globaliseringens tidevarv. Vår säkerhet kommer alltid att vara kopplad till våra grannars och säkerhet. Vi har just nåtts av besked från de nordiska utrikesministrarnas möte som handlade just om den så kallade Stoltenbergrapporten, som vi har nämnt i debatten, där man uttrycker sig positivt. måste vi också kräva att det inte bara blir några vackra ord på ett papper utan handling från alla berörda. Vi behöver gå vidare med ett fördjupat samarbete inom flera områden. Vi måste inse att vi är en del i en större säkerhetspolitisk gemenskap och att vår säkerhetspolitik ständigt måste förnyas utifrån den omvärldsutveckling som sker. lever vi i en gränsöverskridande värld. är en kugge i strävan för fred och frihet, men vi är också beroende. Detta är en viktig parameter i den nu framväxande svenska försvarspolitiken. Vi har alla ett ansvar för våra medmänniskor, oavsett om de befinner sig i , eller övriga världen. Solidaritet, medmänsklighet och omtanke känner inga gränser. Samarbetet mellan EU och FN är av central betydelse. Vi kristdemokrater vill även betona att Nato behövs för europeisk säkerhet och integration samt för internationell krishantering. Nato är en central aktör för europeisk säkerhet och ett organisatoriskt forum för transatlantisk dialog och samarbete. Målen för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och vår säkerhet, står det i inriktningspropositionen. Försvarsmaktens huvuduppgift är att värna människors liv och frihet likaväl som att försvara som nation och rättsstat. Det sker i regel bäst genom att värna territoriella integritet, att utöva gränsskydd samt att värna fredstida yttre säkerhet. Därutöver krävs att den svenska försvarsmakten förmår att upprätthålla en god beredskap och också behärska vinterförmåga, som vi skriver i propositionen. Vi behöver kunna delta i hanteringen av katastrofer och andra svåra påfrestningar i samhället samt delta i förebyggande åtgärder för att begränsa riskerna för sådana. Omställningen kommer att ta tid och får oundvikligen konsekvenser för Försvarsmaktens hela organisation, dess prioriteringar, utformning, materiel och rekryteringar. Försvarsmaktens ökade engagemang i fredsbevarande och fredsframtvingande insatser internationellt inom EU, FN och Nato är viktiga för . Just nu pågår en stor övning med Nato i norra som visar att faktiskt är en viktig aktör, vilket försvarsministern har lovordat. Internationella solidaritetsinsatser måste emellertid kombineras med en bibehållen förmåga att försvara eget territorium. Den svenska försvarsmakten står inför stora utmaningar i en omvärld där hotbilden har kraftigt förändrats. Tillgänglighet, snabbhet och flexibilitet blir nyckelord för försvarets möjligheter att möta hot mot svenska intressen inom nationen. I vårt närområde och globalt ska försvarsförmåga inte styras av antalet tanks, kaserner eller värnpliktiga, utan av den militära förmågan och effekten som man får ut av den. Genom insatserna utvecklar vi den nödvändiga förmågan att samverka med andra länder. Vi kristdemokrater och övriga inom alliansen är övertygade om att vårt försvar inte bara kan bygga på övning utan också måste testas i verkligheten. Det är där vi kan göra stor nytta för fred och frihet för andra. Vi är stolta över de insatser som våra kvinnor och män gör just . Kraven på insatsorganisationens användbarhet, tillgänglighet och flexibilitet måste ligga till grund för utformningen av Försvarsmaktens nya personalförsörjning. Den största delen av insatsorganisationen kommer att bestå av kontraktsanställda som normalt har en civil sysselsättning, till exempel arbete eller studier. Den militära personalen kommer att tjänstgöra i Försvarsmakten bara under en mindre del av sina yrkesverksamma liv. , som överlämnar sin rapport till regeringen , tar också upp viktiga frågor om utbildning av rekryter. Det är viktigt att notera att värnplikten och totalförsvarsplikten inte försvinner. Det blir regeringens uppgift att med hänsyn till försvarsberedskapen använda plikten. Sammantaget är personalförsörjningen den viktigaste frågan för hur framtiden för Försvarsmakten kommer att se ut. Det är därför viktigt att det finns kontrollstationer och uppföljning som delges . Rekryteringen och personalförsörjningen anser vi kristdemokrater bör ske på förbandsnivå, och bör vi också arbeta för att se över försvarsgrenarna. Garnisonstanken är tilltalande för oss kristdemokrater. När det gäller marknads- och industrifrågor bör utveckla och förbättra den europeiska försvarsmaterielmarknaden samt bibehålla möjligheten att utveckla relationen till tredjeland, framför allt till där har flera etablerade samarbeten. Antalet utvecklingssatsningar bör begränsas till färre områden. Exportstödjande verksamhet ska fortsatt användas för att främja kostnadseffektiv materielförsörjning. Alliansregeringen anser också att det internationella samarbetet inom materiel- och logistikområdet bör öka. Den frivilliga försvarsverksamheten erbjuder staten ett kostnadseffektivt sätt att tillgodose behov inom samhällets krishantering. Vi har hört om det i debatten tidigare. Det organisationsstöd som finns behöver förändras och anpassas till förändrade hot och den riskbild som finns på det civila området. Det finns skäl till att se över hur man har löst frågan genom den överenskommelse som har gjorts mellan regeringen och de idéburna organisationerna på det sociala området. Utskottet har uttryckt att vi vill återkomma i budgetöverläggningarna beträffande finansieringsformerna. Jag har från denna talarstol och på många andra ställen uttryckt att hemvärnet behövs och är efterfrågat. Jag är övertygad om att nationella skyddsstyrkorna och hemvärnet kommer att fortsätta att vara en lika eller ännu mer efterfrågad resurs . De kommer att fortsätta att lösa det de är bra på, det vill säga att skydda, bevaka, ytövervaka och ge stöd till det civila samhället. Det gör de genom att få en bra utbildning, bra utrustning och ett bra ersättningssystem. Det är bra med den satsning på hemvärnet som görs i propositionen. Det ger också försvaret en folklig förankring och tillgång till civil kompetens och att man verkar lokalt. Den direktutbildning som genomförs bör bibehållas, och att utveckla ett eget anslag i budgeten bör prövas i kommande budgetöverläggningar. Jag utgår från att regeringen i budgetpropositionen underställer ett förnyat underlag för prövning av insatsorganisationens utformning. Vi har sagt att inga förband läggs ned under resterande mandatperiod. Det tycker vi kristdemokrater är bra. kommer det att finnas ett behov av regelbundet återkommande kontroll- och uppföljningsstationer för att följa de vidtagna reformeringarna. Det är självklart att det måste ske en årlig prövning av de ekonomiska resurserna för försvaret i syfte att varenda skattekrona ska användas på bästa sätt. Vi stöder en utvärdering där regeringen redovisar till resultatet av hela omställningen. Den vill vi ha 2013. Vi kristdemokrater ser med besvikelse på att det aldrig blev en bred uppgörelse när det gäller inriktningspropositionen. Förutsättningarna var goda inför Försvarsberedningens rapport, som sedan också blev resultatet. vill värna ett starkt försvar. Det har vi gjort . Vi är fast beslutna att också ha ett effektivt försvar detta för trygghetens skull. 37 () replik: Jag skulle vilja uppehålla mig vid de frivilliga försvarsorganisationerna. Vi har diskuterat dem, och samtliga ledamöter här i kammaren är mycket väl uppdaterade om dess verksamheter och vilken betydelse de har i samhället. Jag sade i mitt anförande att jag var mycket orolig för hur framtiden ser ut för frivilligorganisationerna och att man i det här läget tänker dra bort 70 miljoner av den anslagspost som finns. Jag har en fråga till som delar utskottet, det vill säga uppfattningen att de här 70 miljonerna ska försvinna . Man ska ta ställning till saken . Men varför är det så bråttom att besluta om att ta bort de 70 miljonerna och sedan säga att vi kommer att återkomma ? Varför hade man inte kunnat ta hela den proceduren ? Det finns ju ingenting som tyder på att de här pengarna kommer att uppstå och finnas hos någon annan myndighet? Det är ju ändå så att de försvarsutbildningar och det många av de här frivilligorganisationerna sysslar med inte är tjänster som kommuner och länsstyrelser är betjänta av. Det är ju Försvarsmakten som behöver den kompetensen till största delen. Om frivilligorganisationerna ska gå till kommunerna för att upphandla dessa tjänster, är då inte rädd för att kommunerna inte har något behov därför att de inte har pengar att göra en upphandling av de här tjänsterna? 38 () replik: säger att vi har bråttom. Jag vill då påminna om att vi års försvarsbeslut diskuterade anslagsformerna till frivilligorganisationerna. Det är alltså inte något nytt som kommit upp . Jag tror att det är viktigt att vi nu ser vilka behov som finns i samhället och hur vi ska tillgodose de behoven när det gäller den civila delen. Befolkningen vill ju så gärna ställa upp. Vi måste kunna organisera detta på ett mycket bra sätt, och därför har vi sagt att vi, förutom att se till innehållet, också vill se hur finansieringsformerna ska se ut . Jag tycker att det är klokt av regeringen, och vi har ju tagit det i utskottet också, att just se över finansieringsformerna i kommande budgetöverläggningar. Jag vill betona att har ett stort förtroende för de föreningar och ideella organisationer som utför ett fantastiskt arbete i samhället . Vi skulle nästan inte kunna klara oss utan dem. 39 () replik: Jag menar att risken är stor att medlemmar i de här organisationerna som gör ett frivilligt arbete kommer att sluta att vara med när de ser att deras medlemsavgifter kommer att gå till resor och administration i stället för till kärnverksamhet, eftersom basstödet på 70 miljoner faktiskt försvinner. tar upp exakt rätt frågor: Vi måste se vilka behov som måste tillgodoses. Vi måste se hur vi ska ordna det här . Det är precis dessa frågor vi måste ha svar på innan man tar bort dessa 70 miljoner. Man måste svara på dessa frågor innan man föreslår hur det ska se ut . Jag tycker alltså att regeringen och utskottet i det här fallet går bakvägen. Man tar bort först, och sedan säger man att man förhoppningsvis ska föra dialog med frivilligorganisationerna om hur man ska tillgodose de behov som finns. Varför börjar man i den här änden? 40 () replik: Jag vill meddela att jag inte har läst någonstans att 70 miljoner ska tas bort. Att de ska bort är väl i så fall ett uttalande från . Det har jag inte sett. Jag lyfte i mitt anförande fram att här finns möjligheter att se hur man gjort inom andra idéburna organisationer, framför allt på det sociala området. Jag vet att det har funnits en bra dialog, och det föreligger just nu en skrivelse till omkring de frågorna. Låt oss alltså återkomma och se hur vi har gjort på andra håll. Jag tror att det kan vara vägen. Men några 70 miljoner har jag inte sett det kanske är så läser våra propositioner och vad utskottet, där själv sitter, har sagt. Det blir tyvärr inte riktigt rätt alla gånger, så låt oss ha en dialog om vad som har stått och vad som inte står. 41 Försvarsminister (): behandlar det första försvarsbeslutet som inte syftar till att skära ned försvaret utan i stället till att stärka försvarsförmågan. Vi får ett försvar som verkligen går att använda här och för att värna och svenska intressen i landet, i närområdet och utanför närområdet. Vi dubblerar försvarets tillgänglighet och användbarhet. Hela insatsorganisationen om 50 000 personer kommer att vara tillgänglig för insats till någon enstaka vecka om hotas. Det ger en betydande höjning av försvarsförmågan. Vi dubblerar också förmåga till internationella fredsinsatser och därtill hemvärnets användbarhet. Vi utgår från oförändrade resurser och från att kunna överföra pengar från stöd och kringverksamhet till försvarets kärnverksamhet den operativa nyttan. Mot detta står en bakåtblickande socialdemokrati vars enda konkreta siffra i sin motion, förutom sidnumreringen, är nedskärning av försvarsutgifterna med 2 miljarder och därtill en tillkommande underfinansiering på 1,7 miljarder . Kärnverksamheten, det vill landets försvarsförmåga det försvarspolitik borde handla om har varit allvarligt nedprioriterat i den tidigare försvarspolitiken och är det fortfarande i oppositionens resonemang. Fram tills nu har bara en tredjedel av insatsorganisationen, 11 500 män och kvinnor, varit kravställda politiken för att kunna användas . Det är för lite och . Användning av det svenska försvaret har fram tills nu krävt lång förvarningstid. Resultatet är en insatsorganisation med en hög andel förband som kräver ny materiel, ny utbildning och ny övning för att kunna användas ett till bort i tiden. Då har konflikter kommit och gått. Vi måste därför öka försvarets tillgänglighet och användbarhet för att möta den nya tidens breda hotbild. I var mindre än 20 000 ryska soldater på plats, men de kom dit bokstavligen och bildligen över . utvecklar förmåga att kunna agera militärt i sitt närområde men har inte förmåga att utsträcka konventionell militär förmåga längre än så. Vi följer noga landets kapacitetsutveckling. Det gamla invasionshotet och risken för isolerade angrepp mot är borta. Men intressekonflikter, kriser, militära incidenter och snabbt uppkomna konflikter är del av en bredare hotbild. Det svenska försvaret har haft två separata uppgifter: att försvara i och att göra insatser mycket långt bort från . täcker vi glappet däremellan med ett tydligt närområdes- och Östersjöperspektiv i försvarspolitiken. Försvaret ska kunna värna och svenska intressen i , i närområdet och utom närområdet. Vi går ifrån den gamla uppdelningen med en nationell insatsorganisation och en särskild anställd utlandsstyrka. Förband kommer inte längre att avvecklas när de kommer hem från internationell insats och är som allra bäst. kommer därför att få erfarna förband, vilket stärker kvaliteten i hela insatsorganisationen. Vi har behövt bygga nya särskilda förband för internationella insatser med helt andra villkor än dem som avsetts för . Den nationella insatsorganisationens förband har däremot inte kunnat användas internationellt. Alla försvarets förband ska fortsättningsvis kunna användas för att lösa sin del av samtliga försvarets uppgifter. finns en skyldighet att göra militär grundutbildning för de människor som tas ut, ca 5 000 , men därefter är det frivilligt att vara en del av försvaret. Det gör att vi i hög grad felutbildar i förhållande till försvarets uppgifter. av de värnpliktiga vill inte gå vidare i insats internationellt eller i försvaret i övrigt. Och de personer som är färdigutbildade kommer inte försvaret till nytta . kan värnpliktiga vara krigsplacerade två till efter avslutad utbildning i insatsorganisationens förband, inte till som det var . Kvinnor och män kommer att rekryteras på exakt samma villkor och på frivillig grund. Grundutbildade soldater kommer att behållas längre i insatsorganisationen. Det gör att vi kan tillvarata soldaternas kunskaper och därmed stärka kvaliteten på förbanden. En viktig utgångspunkt för oss är att är ett land som bygger säkerhet tillsammans med andra. Värnplikten medger inte att förband används utanför gränsen med mindre än att är direkt hotat. Därmed begränsas vår möjlighet att i närområdet agera stabiliserande för att hindra konflikter från att sprida sig, förvärras eller komma till vårt eget lands gränser. En rad betydande reformer har redan genomförts. Ett nytt krishanteringssystem har införts, där vi tagit till vara erfarenheterna efter . har gått med i SAC-samarbetet för strategisk flygtransport, ett tvåbefälssystem införs och det nordiska försvarssamarbetet fördjupas. Försvaret planerar med oförändrade anslag ett trendbrott i svensk politik. Pengar som frigörs från materiel används till att stärka förbandsverksamheten. Underskottet i förbandsanslaget har hanterats. Försvarsmakten har ett prognostiserat anslagssparande i stället för underskott. Det blir inga förbandsnedläggningar . Två sjupartieniga rapporter från Försvarsberedningen och en enig delrapport från har tillsammans med Försvarsmaktens svar på regeringens planeringsanvisningar och den egna perspektivplaneringen lagt grunden för det nya försvaret. Socialdemokraterna har inte klarat att stå för uppgörelserna. Man har kört över sin partisekreterare, som tidigare satt i Försvarsberedningen. Jag har hos mig på mitt tjänsterum haft , och för att efterfråga: Vad är viktigt för er? Ingen har haft mandat att prata för Socialdemokraterna. Alla har haft olika linjer, såväl i samtal som officiellt. Efter det i uppdaterade och fördjupade regeringen den säkerhetspolitiska analysen på underlag av Must och FRA. Först därefter beslutade vi om planeringsanvisningar för Försvarsmakten. Det är helt Försvarsmaktens egna ekonomiska beräkningar som ligger till grund för regeringens förslag. Regeringen har satt upp mål för det nya försvaret och en inriktning. Försvarsmakten som självständig myndighet har lagt fram förslag på och kostnadsberäknat den framtida insatsorganisationen som behövs för att nå målen. Och de har lagt in en marginal för att säkra mot framtida kostnadsökningar. Jag hoppas , herr talman, på möjligheten av en bred uppgörelse i den parlamentariska pliktutredningen kring framtidens rekrytering. Vi skapar nu ett försvar som är mycket väl anpassat till hotbildsutvecklingen, men som också utformas helt i linje med utvecklingen i Nato och internationellt. Där finns en starkt ökad betoning av användbarhet och tillgänglighet och att försvaret organiserar sig mindre men med mer flexibla och rörliga enheter. Det är tack vare rekrytering på frivillig grund och övergång till stående kontrakterade förband som det blir möjligt att höja landets försvarsförmåga genom ökad användbarhet och tillgänglighet. kommer att få en av modernast organiserade försvarsmakter, byggd för att kunna samverka med andra. Försvarsberedningen formulerade i sjupartienighet sin solidaritetsförklaring. Det går inte att se ett militärt hot som endast drabbar ett land i närområdet. kommer inte att stå passivt om ett grannland hotas. Vi utgår från att andra inte står passiva om hotas. Vi ska förbereda oss för att både kunna ge och ta emot militärt stöd. Detta ställer nya krav på försvarets utformning och planering. Under var alliansfritt i fred, syftande till neutralitet i krig. Därefter var militärt alliansfritt, syftande till möjligheten, alltså optionen, att stå neutralt vid händelse av krig i vårt närområde. är vår säkerhetspolitiska linje militär alliansfrihet, med tillägget att säkerhet byggs tillsammans med andra. partier har godkänt med dess solidaritetsklausuler.