prot · GW0981 · 2009-03-10 00:00:00 — Vi vill ha en sjukförsäkring som täcker alla. Jag undrar : Vad ska de andra människorna få, ? Var är resursjobben, och hur ska människorna komma i gång? Vad ska de få? Du står och pratar om att vi skulle upp med makten. Vi undrar: Vad gör ni som har makten? Det är det vi undrar. Vad gör ni? 19 (): Den här interpellationen och debatten handlar i väldigt stor utsträckning om vad som händer när ska göra avstämningar, se vad som har hänt och ta ställning till om sjukskrivningen ska fortsätta eller inte. har en sådan stor avstämning gjorts. Det var nu . Inför det fick vi som sagt höra hur oppositionen skrämde upp människor med att 77 000 eller 78 000 människor riskerade att kastas ut och få leva på socialbidrag och så vidare, riskerade att bli utförsäkrade, som man uttryckte sig. Bilden blev naturligtvis att en massa människor skulle bli utan sjukförsäkring oavsett om de var sjuka eller inte. Sedan har det visat sig att antalet indragningar av sjukpenning var ungefär detsamma som i januari året tidigare. Det handlar om ungefär 400500 personer som har fått indragen sjukpeng på grund av att de har arbetsförmåga och inte är sjuka. säger att statistiken om ohälsotal inte är viktig. Beror det på att statistiken är felaktig, eller vad beror det på? Den andra frågan blir: Vad är det som är viktigt? Vi har , både med den gamla regeringen och med den nuvarande regeringen, ibland fått läsa om gripande fall där vi tycker att kanske borde ha handlat annorlunda. har människor vunnit överklaganden. Men har oppositionen någon statistik som inte vi har som visar att människor generellt blir felaktigt friskskrivna? Har oppositionen en mängd exempel på diagnoser som är felställda? Jag tycker att det är svagt att säga att statistiken inte har någon betydelse. Man målar däremot upp en allmän känsla av att människor i allmänhet har det eländigt. Vi gör massor som vi inte hinner prata om nu: satsningar på vuxenutbildning, lärlingsutbildning, jobb för sjukskrivna och så vidare. Det är ingen passiv politik som förs. 20 (): Jag sade att jag var förvånad över att ville prata om de här frågorna eftersom Socialdemokraterna lämnat ett så dystert bokslut efter sig. Det kanske var därför, herr talman, som valde att prata om så mycket annat än sjukförsäkringen, bland annat den globala finanskrisen som även vi i får känna av. Men vi kan vara glada över att vi har sådan ordning och reda i statsfinanserna. Vi har sunda och stabila statsfinanser och har klarat av bland annat en satsning på mer än i ekonomiska stimulanser för att motverka den globala finanskrisens effekter i . Bland de åtgärder som vi har genomfört finns ytterligare en höjning av jobbskatteavdragen, en sänkning av skatten på arbete, som Socialdemokraterna har varit emot. Andra åtgärder har varit en sänkning generellt sett av arbetsgivaravgifterna och en halvering av arbetsgivaravgifterna för ungdomar, vilket Socialdemokraterna har varit emot. Det är otroligt förvånande att man framhärdar i att vilja fördubbla arbetsgivaravgifterna för den som anställer någon som är när vi ser ungdomsarbetslösheten skjuta i höjden. Hur kan Socialdemokraterna försvara att de vill beskatta ungdomarna hårdare och än mer späda på ungdomsarbetslösheten i detta läge? Jag pratar gärna om de frågorna. Men handlade interpellationen om sjukförsäkringen. Jag kan bara konstatera att det resonemang som förde i sitt förra inlägg innebär att personer som har arbetsförmåga inte ska stå till arbetsmarknadens förfogande och söka sig tillbaka till arbete utan ska vara kvar i sjukförsäkringen på grund av hur situationen ser ut på arbetsmarknaden . Det är exakt den ordning som gällde tidigare, precis det som alla andra har sagt har varit fel. Nej, socialdemokrater, kom tillbaka tillsammans med de rödgröna kamraterna med ett eget alternativ! 21 Statsrådet (): Ja, det alternativet skulle jag väldigt gärna vilja se! Jag hör Socialdemokraterna kritisera regeringen för satsningarna på företagshälsovård, rehabgarantin, aktiva insatser, sjukskrivningsmiljarden, kösatsningen och hjälp att få tillbaka sjukskrivna och förtidspensionerade i gemenskapen igen. Ni klagar på sjukpenningens storlek trots att ni i er egen utredning kan se att var ni långt från dag ett. Vad ni än gör är det er egen utredning och kritiken mot er politik som ligger till grund för regeringens satsning på en rehabgaranti. I er egen utredning gjord av , före detta socialförsäkringsminister för Socialdemokraterna står det: Om arbetsmarknaden fungerar dåligt kan inte botemedlet tillåtas bli att det verkliga problemet döljs i sjukförsäkringen. Ni vill ändå gå tillbaka till ett moratorium och låta människor som kan utveckla en arbetsförmåga få vara kvar i sjukförsäkringen till dess att högkonjunkturen kommer och loppet är kört. De kommer ju aldrig tillbaka. Det är 550 000 i förtidspension. Jag håller med om att drar in mycket annat i sin interpellation. Låt mig också påminna om den reform för sänkt skatt på arbete som denna kammare har beslutat om. De två största skattesänkningarna på arbete stöddes av Socialdemokraterna. Kom inte här och kritisera jobbskatteavdraget, ! Ni har själva gjort det. I de två största delarna har ni favoriserat arbete och inte pensionärer. Göm dig inte, ! När det gäller resursjobb är det för de personer som lämnar sjukskrivning. Antingen kommer de att få en sjukersättning eftersom de är så sjuka, och för dem ska naturligtvis sjukersättningen finnas till, eller så har de eller kan de utveckla en arbetsförmåga. Då ska de få stöd och hjälp av Arbetsförmedlingen. är jättebra på mycket men inte på att fixa och förmedla jobb och arbetsträning. Därför satsar vi mycket på jobb på , lönebidrag och så vidare. Det finns en grupp personer som sjunker i antal för som går. säger också att de får hjälp och stöd långt innan de kommer fram dit. De kommer att få någon form av stöd och hjälp, individuell coachning och hjälp. Det kommer att vara på plats innan detta kommer att inträffa . Fram till dess finns det som jag kan se fyra upparbetade rutiner mellan och Arbetsförmedlingen. Det är handlingsplanssamverkan med många miljoner avsatta, samlokaliseringar och överlämningsmöten för alla dem som ser ut att behöva ha hjälp och stöd. Det talas om att se till det friska, säger lite hånfullt. Det är precis det som många unga rullstolsburna personer har lärt mig. De säger: Se till det som är friskt hos mig och inte det som är sjukt, . Dessa ungdomar har sagt till mig: Se till det som är friskt hos mig och hjälp mig vidare. Döm mig inte till ett permanent utanförskap. När det gäller kvinnor och ohälsa satsar vi på en rehabiliteringsgaranti på 1,6 miljarder. Det gör vi därför att vi i offentlig sektor har fått ärva många kvinnor av er. Det är av antalet personer som har förtidspension eller sjukpenning som är kvinnor. Många av dem har lättare psykisk ohälsa och smärtor i . Dem satsar vi på. Därmed får landstingen som har ansvaret för den medicinska rehabiliteringen och diagnoser också resurser över att hjälpa alla andra diagnoser. 22 (): Det har frågats om det socialdemokratiska alternativet i ett land som styrs av en borgerlig regering. Det kanske inte styrs så bra, men det görs ändå försök att styra. När det gäller sjukskrivningsreglerna har vi röstat ja till de delar som vi tycker har varit bra. Vi har röstat ja till förstärkt företagshälsovård, ja till möjligheten att kunna arbeta för dem som har sjukersättning och ja till de delar som har gett mer resurser till att arbeta. Vi har röstat nej till det vi tycker är urusel politik. Det handlar om att man har ensidiga dogmatiska gränser som är ensidigt riktade mot den enskilde. Det går inte att säga någonting annat. Ni var med när vi beslutade om det. Syftet är att det finns ett slut på försäkringen. Det ska finnas en sista dag, ett bästföredatum, för när man får vara sjukskriven. Vill man läsa det socialdemokratiska alternativet finns vår budgetmotion. Den är ganska tydlig. Det handlar inte om att bara säga nej. Vi säger nej till det dåliga, ja till det bra, och vi utvecklar en egen politik. Så fungerar det. Jag vill ägna den av talartiden till att säga följande. Det är tydligt att vi är djupt oense på många punkter när det gäller synen på sjukförsäkring. Det handlar i grunden om synen på människor. Jag hör till dem som tycker att det krävs ett aktivt stöd för människor att komma tillbaka och att människor ska ha en ekonomisk trygghet. På andra sidan står högern, de blå, och den moderatledda regeringen och tror på fullt allvar att människor blir friskare av att de blir fattigare. Jag har tre enkla tips: Riv upp de orättvisa sjukskrivningsreglerna, öka det aktiva stödet och för en riktig jobbpolitik. Det är jobb som människor måste ha. Det handlar om stöd till kommuner och landsting, utbildning och omställning och att öka köpkraften. Det handlar inte om att smeta ut skattesänkningar över alla unga när vi ser att det inte fungerar och ungdomsarbetslösheten stiger. Jag lovar att komma tillbaka till kammaren och diskutera. Det gör jag inte för att vinna enkla debatter utan för att det är viktiga frågor. 23 Statsrådet (): Det handlar om människor. Det handlar om 770 000 människor som var sjukskrivna eller förtidspensionerade . Det handlar om att av de personerna inte fick stöd och hjälp utan fick en förtidspension . De kom inte tillbaka. Det var som kom tillbaka. Det var en total inlåsningseffekt som på något sätt Socialdemokraterna fortfarande försvarar i stället för att ge stöd och hjälp. Vi ser att människor blir friskare och får hjälp. Till och med en person som varit sjukskriven får nu hjälp av Arbetsförmedlingen att få arbete. kom med en rapport. kommenterar den med: Vi delar slutsatsen av att det gamla systemet fick inlåsningseffekter och gjorde det svårare för sjukskrivna att komma in i jobbet igen. Det säger till . ger en uppmaning till de människor som undrar vilket som är det socialdemokratiska alternativet. Är det att gå tillbaka till som det varit eller i sjukpenning? Är det att minska de ekonomiska resurserna till företagshälsovård och rehabilitering? Är det att sudda bort alla tidsgränser och låta tiden gå så att man kan vara sjukskriven ? Rekommendationen är: Gå till vår budgetmotion och läs. Det hade varit mer ärligt, , om du här hade talat om det så att människor hade förstått vad det är som de ska förvänta sig av er politik. Återigen, läs er egen utredning som säger: Att vara långtidssjukskriven när ni regerade var som att gå ned i ett svart hål av väntan. Det var en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Det blev en parkeringsplats för sådant som det inte var ämnat för. Jag kommer att göra allt som står i min makt för att hjälpa människor att hitta sin arbetsförmåga, ge stöd och hjälp att utveckla denna arbetsförmåga så att de kommer tillbaka igen i delaktighet, får en mening med livet och dessutom kan stå på egna ben med egna pengar. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2008/09:341 om gränshinder för funktionshindrades arbete 24 Statsrådet (): Det är stora kast mellan frågorna. handlar det om gränshinder för funktionshindrades arbete. har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att förenkla regelsystemet så att också personer med funktionshinder fritt kan söka arbete i ett annat nordiskt land. En gemensam nordisk arbetsmarknad ger större möjligheter för den enskilde att finna det arbete han eller hon helst vill ha. En gemensam nordisk arbetsmarknad bidrar även till att ekonomin i stärks genom ett större utbud på arbetskraft. Personer med funktionsnedsättning utgör en viktig del av arbetsmarknaden, och det ligger i allas intresse att tillvarata denna resurs på bästa sätt. är ett policyskapande och rådgivande organ i . Rådet ska bland annat bidra till handikappspolitiska aspekter inom alla samhällsområden. Möjligheter att arbeta i andra nordiska länder för personer med funktionsnedsättning är ett område som har uppmärksammat. gavs unga med funktionsnedsättning förtur till ett antal sommarjobb som förmedlades via Nordjobb. I sammanhanget bör även Nordiskt välfärdscenter nämnas. Centret främjar samnordisk utveckling av ny teknik och nya metoder för att kompensera nedsatt funktionsförmåga. En viktig målsättning under det svenska ordförandeskapet i det nordiska regeringsarbetet var att underlätta för invånarna i att fritt kunna verka över nationsgränserna. Nordiskt gränshindersforum arbetar inom ramen för samarbetet i för att genom regelförändringar motverka gränshinder. nämner i sin interpellation särskilt HaparandaTorneå-området. En fråga som hör nära samman med funktionsnedsättning är arbetslivsinriktad rehabilitering. Ett pilotprojekt pågår nu i samarbete mellan och för att ta fram gemensamma handläggningsrutiner för rehabiliteringsärenden rörande gränsarbetare. Rätt arbetshjälpmedel är ofta viktigt för att en person med funktionsnedsättning ska kunna arbeta. Det är anställningslandets regelverk som avgör vilka hjälpmedel som erbjuds. Detta följer av EG-förordning nr 1408/71 om samordning av sociala trygghetsförmåner. Förordningen gäller inom det europeiska ekonomiska samarbetsområdet och därmed mellan de nordiska länderna. I förordningen stadgas att den som bor i ett medlemsland och arbetar i ett annat medlemsland ska omfattas av lagstiftningen i arbetslandet och behandlas på lika villkor som en där bosatt och yrkesverksam person. understryker vikten av ett enkelt regelsystem för att det därmed ska bli lättare för personer med funktionsnedsättning att fritt söka arbete i annat nordiskt land. Ytterst handlar det om att den enskilde ska känna till de regler som gäller. Därför behövs information om regelverken i de nordiska länderna något som vi lägger vikt vid såväl nationellt som i samarbetet med de nordiska länderna. 25 (): Man kan säga att den politiska debatten är vid och bred. Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret och för möjligheten att som nordist få debattera nordiska samarbetsfrågor. Gränshinder är en återkommande källa till irritation och oförståelse och säkert ibland okunskap bland människor som har sin vardag med sitt boende i ett nordiskt land och sitt arbete i ett annat nordiskt grannland. Krånglet ställer till det för människor i vardagen. Om man dessutom lever med ett funktionshinder kan nog gränshinder och alla andra byråkratiska hinder vara en ännu större tröskel som man ska komma över. Gränshinder för att kunna ta ett jobb blir kanske till slut det som suger musten ur en människa, speciellt om man dessutom ska krångla på med olika myndigheter och olika länders lagstiftning om man har en funktionsnedsättning. Därför lever den diskussionen och den debatten på något vis i skymundan av den politiska och massmediala debatten om varsel, uppsägningar och arbetslöshet som sprider sig. Mitt i allt det här lever människor med funktionsnedsättningar och kämpar för sina rättigheter, skyldigheter och livschanser oavsett kris och lågkonjunktur. Därför tror jag att människor som lever nära ett annat nordiskt land, ett grannland, kan se möjligheterna när deras chanser att få ett jobb att gå till helt plötsligt öppnar sig. Den chansen blir betydligt större om man lever till exempel i området HaparandaTorneå. När människor då möter gränshinder efter gränshinder blir krånglet besvärligt. Det är med den utgångspunkten jag har ställt min interpellation. Det handlar om att lyfta fram de specifika gränshinder som hindrar människor med funktionsnedsättning att faktiskt ta del av den öppna arbetsmarknad som vi har i och som faktiskt är bra. Därför vill jag ställa ännu en fråga. Jag tycker att statsrådet ändå har svarat på min fråga i interpellationen, men lyfter man fram de här frågorna i ? Det blir ju speciella gränshinder för människor med funktionsnedsättning. Får man ta med sig sin personliga assistent över till ett annat nordiskt land om man får ett jobb? Vart vänder jag mig om jag behöver ett höj- och sänkbart skrivbord? Till vilken myndighet vänder jag mig om jag behöver ha ett specialanpassat tangentbord för att kunna arbeta? Jag tror att det är sådana, kanske egentligen vardagliga, frågor som många människor undrar över. Varför kan inte politiken lösa dem? Och varför är debatten om just deras bekymmer med de gränshinder som finns när man ska pendla över gränserna och om deras livsvillkor inte lika stor i politiken och i massmedierna? Jag var alldeles på en konferens med människor med synnedsättning. Där lyfte man fram just deras bekymmer och problem med att få ett jobb på arbetsmarknaden och just deras upplevelse av gränshinder. De kände att det inte fanns någon som lyfte fram de frågorna. Därför vill jag fortsätta med frågan till statsrådet: man att arbeta för och lyfta fram de här frågorna i ? 26 Statsrådet (): Jag tycker att det här är en viktig interpellation ur aspekten att vi inte ska ha hinder och barriärer. Om vi inte har det är inte funktionsnedsättning av så stor betydelse. Funktionshindrad är man när det finns barriärer och hinder i ens väg. Genom att minska dem underlättar vi också för personer med funktionshinder. Jag känner starkt för den här frågan. Därför har jag låtit ta reda på hur det ligger till och har haft kontakter både med Crossborder och med såväl lokalt som regionalt. Jag ville höra om det förs en diskussion eller om det finns frågor eller personer som är inne i diskussioner där man har stött på problem. Just nu sade man från de här myndigheterna och organisationerna att det inte fanns någon diskussion eller någon som hade problem med detta. Då kan man ju tycka att det är bra. Men om det är så att känner personer som har det problematiskt med detta ville man absolut från sida att de här personerna ska ta kontakt med eftersom man nu har ett projekt. Det är ett pilotprojekt mellan och där handläggare från båda länderna sitter ned för att se till att man har enhetliga regler, information och så vidare. Det är ett projekt som man kommer att utvärdera. är uppenbarligen mycket intresserad av att ge rätt och riktig information just när det gäller arbetslivsinriktad rehabilitering och den typ av frågor som tar upp. Om det är någon som har känt att det här inte har fungerat eller att bemötande, information eller annat inte har varit bra uppmanar jag honom eller henne att ta kontakt med igen. Inte heller Crossborder kände till att detta hade varit ett problem. Man kanske löser det ändå. Jag hoppas verkligen att också personer med funktionshinder ser som sin möjlighet att söka arbete på andra sidan gränsen. Just i och med den reform som har beslutats om här om personer med sjukersättning det är 435 000 personer som har sjukersättning tillåter vi personer att med bibehållen rätt till sjukersättning också få pröva att arbeta utan att man tar bort deras sjukersättning. De får också studera med sjukersättning. har personer med sjukersättning någon form av funktionsnedsättning. I och med den reform som vi har beslutat om här i får de nu lov att också pröva att arbeta i våra nordiska länder och överallt annars också. I har detta fött ett intresse av att söka arbete också i . Återigen: Jag tycker att det här är en tankeväckande interpellation. Jag har som sagt inte kunnat pricka in vad det är som skulle vara speciellt problematiskt. Men om det är så här återkom gärna eller ta kontakt med ! 27 (): Jag ska genast ta kontakt med den organisation och den man som har varit kontakt med mig när det gäller just gränshinder för att kunna ta ett jobb i ett annat nordiskt land när man har en varaktig funktionsnedsättning. Han berättade för mig att han för sitt liv inte kunde begripa varför hemmavid inte kunde hjälpa honom när han nu äntligen hade fått det efterlängtade jobbet i . Han bodde naturligtvis i . I sitt svar hänvisar ministern till att det inte är i som har ansvar för de hjälpmedel som jag kanske behöver när jag har en funktionsnedsättning och har fått ett jobb i ett annat nordiskt land, till exempel när det gäller HaparandaTorneå. Det är den finska myndigheten som har det ansvaret. Jag är övertygad om att han ger en röst åt det man känner blir ett så stort gränshinder. Till slut upplever man sig diskriminerad därför att man inte har möjlighet att arbeta över gränserna. Det handlar säkert om att man inte har information om att det är motsvarande organisation i det andra nordiska landet som har ansvar för att man får en anpassad arbetsplats på sitt nya jobb i till exempel . Han tyckte helt enkelt att i hans hemland skulle kunna informera honom om hur det ser ut. Och man skulle inte bara lämna den informationen utan också berätta för honom hur han får kontakt med det som är motsvarighet i och hur arbetsgivaren som ville erbjuda honom ett jobb får kontakt med den myndighet som kan hjälpa till att bekosta en arbetsplats för hans funktionsnedsättning. Vi vet att det är lättare sagt än gjort att säga att människor med funktionsnedsättningar eller funktionshinder ska arbeta. Det är så mycket svårare att se till att de verkligen får den chansen. Vi har bara erfarenheter från vårt eget land, och där tar inte arbetsgivare den chans som de kan få att anpassa arbetsplatsen och se till att människor med funktionsnedsättning får ett jobb. Jag tror att det är där man upplever att gränshindren blir så stora. Man känner kanske inte till Hallå . Vi känner ju till det. Man känner kanske inte heller till att man kan ta hjälp av de samarbetsorgan som finns i de nordiska länderna. Därför är jag som nordist övertygad om att vi behöver ta tag i de här gränshindersfrågorna. Jag förstår att statsrådet har tagit dem på största allvar, och det tycker jag är jättebra. Just de människor som har svårt att få ett jobb i sitt eget hemland och som kan få chansen att få ett jobb i ett grannland behöver få den hjälp, det stöd och den information som gör att de kan ta det där jobbet. Det kan till exempel handla om hur färdtjänsten fungerar om man ska ta färdtjänsten i över till jobbet i i . Det är två olika länder. Det är två olika lagstiftningar. Jag tror fortfarande att det finns en del saker för Gränshinderforum att jobba med. Det skulle vara tacksamt om man speciellt skulle kunna sätta fokus på de gränshinder som människor med funktionsnedsättningar upplever i sin vardag, för krånglet upplever de. 28 Statsrådet (): Jag har varit en hel del uppe i HaparandaTorneå-området. Det har varit hearing och konferenser. Jag vet att uppfinningsrikedomen är väldigt stor. Man brukar hitta lösningar som man inte hittar på många andra ställen. Jag skulle återigen vilja säga att vi har en lagstiftning som säger att om jag som svensk finner ett arbete i och ska göra en arbetsinsats där är det som ser mig som en arbetstagare och har en skyldighet att se till att jag kan utföra mitt arbete. Jag förstår vad interpellanten säger, och jag vet, som jag också sade i mitt svar, att inom också är aktivt och belyser de här frågorna. Informationsbiten är viktig. fick jag möjlighet att inviga Socialförsäkringsportalen. Jag har inte någon aktuell siffra, men det är väldigt många som är inne på den. Jag ska faktiskt titta på om information om detta finns där. I annat fall kommer jag att lyfta upp frågan om vi inte skulle kunna ha en bättre och tydligare information på Socialförsäkringsportalen. Med denna interpellation lyfter vi kanske upp informationen till andra om att de kan gå in och titta där. Det finns andra saker som kan vara bra att veta när man arbetar i ett annat land. Det gäller till exempel sociala avgifter, skatt och så vidare. Jag rekommenderar Socialförsäkringsportalen och Skatteportalen. Om jag undrar över vad som kan hända med mig eller vad jag kan få för hjälp när det gäller pilotprojektet utgår jag ifrån att tar man kontakt med i kommer de att ge en information vidare. Om inte annat kan man få information om vart man ska vända sig i . Är man arbetsgivare i vet man säkert vart man ska använda sig om man behöver ha hjälp med arbetstekniska hjälpmedel för någon.