prot · GW0984 · 2009-03-13 00:00:00 — Jag menar att det är hög tid att Socialdemokraterna, bestämmer sig för hur de har tänkt manövrera landet ur krisen. Vill ni bromsa eller vill ni trycka gasen i botten? Är det en skattechock för låg- och medelinkomsttagarna som vi ska förbereda oss för? Eller ska ni rädda välfärden genom att sätta den unga generationens framtida försörjning på spel med ett skenande budgetunderskott och totalt förlorat förtroende för de offentliga finanserna? Det är svårt att veta för att ni inte är överens men framför allt för att den retorik ni håller er med inte räcker längre än till de feta rubrikerna. När det kommer till de konkreta åtgärderna i budgetmotionen är det inte mycket mer än konturerna kvar. Låt mig ta ett exempel från den offentliga hearing finansutskottet hade i går om det ekonomiska läget i kommunerna. Där uttalades stora ord om hur viktigt det är med generella bidrag till kommunsektorn. Men granskar vi de förslag som Socialdemokraterna har lagt fram ligger den absoluta tonvikten på riktade bidrag. För de åhörare som känner att de inte riktigt har koll på skillnaden mellan generella och riktade bidrag kan det enklast beskrivas som att de generella bidragen är pengar som kommunerna får i en klumpsumma. Man kan använda dem till det man vill utan krav på att några särskilda nya insatser eller förändringar ska göras. Riktade bidrag däremot ställer krav på att kommunen ska göra något särskilt. Det kan till exempel vara att anställa fler fritidspedagoger eller göra särskilda satsningar inom barn- och ungdomspsykiatrin. Det kan självklart vara mycket angelägna förändringar, men för en kommun som är i kris och går med underskott är det inte till särskilt stor hjälp. De riktade bidrag som Socialdemokraterna har föreslagit är inte bara låsta till vissa specifika åtgärder, utan de ställer dessutom stora krav på att kommunerna själva ska bidra med finansieringen. Var de pengarna ska komma från när i varje fall hälften av landets kommuner går mot större underskott skulle jag gärna vilja ha ett svar på. Jag kan inte svara på det, och vi har i debatten inte fått något svar på det. Men jag hoppas att vi kommer att få det. 7 (): Vi har de tre f:ens regering. Först förnekar man krisen, därefter försöker man förminska krisen och sedan fördröjer man alla former av insatser allt vad man någonsin kan. Förneka, förminska, fördröja tre f-kännetecken för denna regering. hade den öppna arbetslösheten ökat i samtliga . har antalet öppet arbetslösa LO-medlemmar ökat . Öppet arbetslösa tjänstemän har ökat . Den öppna arbetslösheten i har ökat . Det är nu det fackförbund som har flest öppet arbetslösa medlemmar, fler än . I ökade arbetslösheten . Antalet arbetslösa ungdomar har ökat med 14 000 . varslades nästan 16 000 personer. Det behövs 14 miljarder enbart för att upprätthålla sysselsättningen i kommunerna på dagens nivå enligt . Var fjärde svensk oroar sig för om man ska få behålla jobbet eller inte. Många som redan har förlorat sitt jobb undrar: Kommer jag att få ett nytt jobb? Kommer jag att få stöd till en omställning? Kommer jag att kunna få en arbetsmarknadspolitisk insats? Kan jag bli omskolad? Ska jag behöva flytta nu när min ekonomi är totalt förstörd efter att regeringen har försämrat a-kassan kraftigt? Om man nu har någon a-kassa, vill säga. Var tredje arbetslös och varannan ungdom är utan a-kassa. har socialbidragskostnaderna ökat . Regeringen tror att marknaden ska kunna lösa allt. Därför har man ingen egen politik därav denna debatt. Här talar man mer om oppositionens politik, för oppositionen har faktiskt presenterat en politik. Vi tror på politikens kraft och förmåga, till skillnad från regeringen. Regeringen verkar tro att man kan prata sig ur krisen. Vi har en representant som jämför det som händer med någon form av hockeymatch. Det är kränkande mot alla dem som drabbats av krisen. En annan representant pratar om schlagerfestivalen. Vi har ministrar som pratar om skitår, vargavinter och kall mörk vinter. Men man handlar inte. Nej, man analyserar, följer frågor och pratar. Man försöker prata sig ur krisen och prata sig till tillväxt. Det enda man pratar om är sin superbudget en budget som antogs utifrån helt andra förutsättningar än vi har i vår vardag. Man pratar och försvarar sina skattesänkningar. De är minsann ansvarsfulla. Men det är inte ansvarsfullt att öka anslagen till kommuner och landsting. Nej, man ställer sig vid sidan om och hoppas på att jobben ska komma på något sätt ändå. tror att kungabröllopet ska fixa jobben. Det är väl den enda politik han har presenterat för fler jobb. Nej, man har ingen tilltro till politikens förmåga eller kraft. Men jag kan berätta att det är många som har det. Vi har besökt många orter som har drabbats hårt av varsel. Vi har besökt företag och träffat fackföreningsrepresentanter, kommunledningar och företagsledningar. Det finns ett genomgående mönster i de besöken. Man efterfrågar initiativ, handlingskraft och politiska lösningar, för det tror man på. Jag kan nämna några saker som har kommit upp oavsett var i landet jag har varit. Man vill att det satsas på utbildning, komvux, kvalificerad yrkesutbildning och fler högskoleplatser. Man vill att de anställda får vara kvar i företagen och att staten går in och bistår med utbildningar i stället för att företagen varslar och säger upp. Man vill att det satsas på att rusta allmännyttan, på att få i gång byggandet och på energieffektiviseringar, stambyten med mera. Man vill se satsningar på infrastruktur. Varenda kommun jag har varit i har någon form av behov av satsningar på infrastruktur. Det kan vara vägunderhåll eller som i där man behöver en rondell så att långtradarna från slipper åka runt i en stor cirkel med längre vägsträcka och ökade klimatutsläpp till följd. Man vill ha järnvägsinvesteringar för att kunna arbetspendla eller för att underlätta för ortens företag. Man säger: Rusta upp a-kassan! Det är absolut nödvändigt för tryggheten och för den ekonomiska efterfrågan. Låt dem inte fördjupa lågkonjunkturen genom stora sparpaket och uppsägningar! De behöver ha resurser för att stötta med utbildning och investeringar. Regeringen med de tre f:en förminskar krisens effekter och ställer sig vid sidan om och tittar på. Den är inte beredd att ta det ansvar man har fått av svenska folket utan tror helt plötsligt att om man är i regeringsställning är man i opposition. Det är så jag tolkar debatten : Vi i regeringen har inte insett att vi har ett ansvar. Vi tror att vi är i opposition. Jag hoppas att tiden går fort till nästa val så att vi får byta regering och byta politik och får en regering som vill och kan ta ansvar. 8 (): Den politik som den moderatledda regeringen har presenterat saknar nödvändiga insatser för omställning, utbildning och investeringar. Vi har från sida presenterat förslag till kraftiga investeringar i klimatomställning, jobb och utbildning som skulle kunna motverka effekterna av den ekonomiska inbromsning vi befinner oss i. Det är hög tid att tackla både finanskrisen och lågkonjunkturen med offensiva åtgärder som leder till klimatomställning som det leder till nya jobb. Regeringens orättvisa fördelningspolitik måste bytas mot en politik där man ser människor. Den här mandatperiodens politik har inneburit en human katastrof. Regeringen har lämnat människor i sticket när de behövde bli sedda som mest. Man har försämrat tryggheten när den behövdes som bäst. Regeringens politik har lett till ökat utanförskap och försämrat människors omställning och möjligheten till nytt jobb. Regeringen inser inte vikten av utbildning och kompetensutveckling det är alldeles uppenbart. För går skapandet av nya jobb och hållbar utveckling hand i hand. Vi menar att den konjunkturnedgång vi nu upplever också kan innebära en möjlighet till offensiva åtgärder som skapar arbetstillfällen och bättre förutsättningar för hållbar utveckling. De åtgärder som sjösätts måste verka för att stärka samhällets långsiktiga utveckling och leda till att klimatmålen bättre nås. Den här regeringens strategi har varit att vänta ut krisen och sitta lugnt i båten. Att vara passiv och vänta ut krisen kan kanske en del, vid en första anblick, tycka är ett strategiskt val. Att få människor att uppfatta det som att ni sitter tryggt och lugnt kanske kan vara bra i kristider. Men att visa sig mogen ett politiskt ledarskap i svåra tider är att kunna hantera aktuella kriser och åtgärdsförslag som man har en långsiktig kurs och riktning. Det är det ni i den moderatledda regeringen saknar. Den sitter still och väljer att släppa rodret och krypa ihop i båten när man i stället måste ha mod och veta vart man ska. Man kan välja att ta den utmaning som den här ekonomiska situationen kräver på ett medvetet sätt och med en tydlig riktning för vart man ska. Man kan antingen välja att ingjuta framtidstro och hopp i människor eller göra som och huka sig i båten och passivt vänta tills stormen eller vargavintern eller det ännu värre ord som ni brukar använda och som jag inte vill upprepa här i kammaren har passerat. Ni hade kunnat välja att i stället fatta rodret, ta ut kursen och styra mot ett bestämt mål, men då måste man ju veta vart man ska. Man kan göra som en nyvald president i ett annat, lite större, land, ge människor hopp och säga: Yes we can. Eller också kan man göra som den och säga: No, we cannot. No we will not. Det går att hitta kortsiktiga lösningar som skapar jobb , men som också är rätt på lång sikt. Man kan lyfta blicken och göra det som är nödvändigt. Om man granskar de förslag till krisåtgärder som den har lagt fram ser man att en försvinnande liten del är framtidsinriktad och hållbar. Vi måste göra saker som kan tidigareläggas men som ändå måste göras . Det handlar om att bygga ut spårbunden trafik, underhålla våra järnvägar, renovera våra bostadsområden och energieffektivisera, bygga ut biogasproduktion och göra andra klimatinvesteringar som både ger jobb och ett bättre klimat. Det är möjligt att stärka och gynna teknikutveckling och inte sitta passiv och vänta. Man kan välja att låta situationen förvärras i kommuner och landsting, låta uppsägningarna öka i vår välfärdssektor eller också kan man inse att en sådan utveckling inte är bra och att den förvärrar krisen. Om man kommer till den senare insikten behöver man skjuta till pengar för att förhindra uppsägningarna i kommunerna. Vi i det rödgröna samarbetet vet vart vi vill. Vi vet vart båten ska styra. Vi vill investera i klimatbra åtgärder. Vi vill bygga om till mer hållbart. Vi vill bevara en bra kvalitet i skola, förskola, äldreomsorg och vård. Vi vill gynna grön teknik. Vi vill satsa på utbildning och kompetensutveckling och vi vill förstärka trygghetssystemen i . Vi vill arbeta för ett samhälle där man kan leva bra på ett hållbart sätt med hållbara energilösningar och där ekonomisk utveckling kan förenas med en hållbar utveckling. Jag är djupt orolig över utvecklingen och över en moderatledd regering som har valt att sitta stilla och passiv i båten och som inte vet vart de ska styra. Vi har en regering i som inte tar ledning och som inte pekar ut riktningen när som allra bäst behöver en medveten politik för nya jobb, för att hjälpa människor till omställning och utbildning, för en stor satsning på kompetensutveckling för att mota de varsel vi ser, för en satsning på kommuner för att förhindra att man säger upp människor så att det blir kris i skolor, omsorg och äldreomsorg, något som drabbar barn och de människor som är allra mest utsatta. behöver en satsning på trygghetssystemen som gör att man inte behöver vara lika orolig och drabbas lika hårt när tiderna har vänt och man är i behov av det trygghetssystem som bör finnas, men som den här regeringen har monterat ned. 9 Finansminister (): Den här regeringen har mycket aktivt mött nedgången i svensk ekonomi. Låt mig återge Europeiska rådets bedömning av finanspolitiken i . Man konstaterar att i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen i har antagit ett flertal finanspolitiska stimulansåtgärder och åtgärder för strukturreformer. Det är ett adekvat svar på den ekonomiska nedgången. Det kommer och har en rimligt klar inriktning, men i princip varaktig karaktär. De som har det inkomstskatter och sociala kostnader är en del av en strukturpolitisk agenda i linje med Lissabonstrategin. De åtgärder som föreslås i kompletteringspropositionen, konstaterar man, har däremot huvudsakligen temporär karaktär och föreslås som ett direkt svar på nedgången. Man konstaterar att med de åtgärder som har föreslagits, inklusive det uppdaterade programmet, har en expansiv inriktning på av bnp. Med de ytterligare åtgärder som föreslås är den expansiva inriktningen än mer markant. Man konstaterar att sammantaget är slutsatserna att de offentliga finansernas ställning är sund. Stora överskott i goda tider har skapat utrymme för en aktiv finanspolitik i den nuvarande nedgången som inte bara kortsiktigt ökar efterfrågan utan också stärker ekonomins långsiktiga tillväxtpotential. Samma sak gäller när jämför och granskar regeringars program. Vad är särskilt och speciellt med det svenska? Var omnämns vi? Jo, för mycket stora forskningssatsningar. Man understryker särskilt att vi sänker arbetsgivaravgiften för unga människor och möter en utsatt grupp. Man poängterar att infrastruktursatsningar är en viktig del. Vi ligger lågt på ett område. Det ska sägas. Vi tillhör inte dem som har satsat på industripolitik. När man tittar på sammanställningen ser man att vi tillsammans med och har den mest expansiva politiken av de länder i som klarar stabilitets- och tillväxtpakten. Det är helt skilda verkligheter. När oberoende bedömare noggrant värderar regeringens politik landar man i att det är ett adekvat svar på det som behövs. Varför har vi kunnat göra det? Jo, därför att vi hade 200 miljarder i överskott i finansiellt sparande och därför att vi amorterade på vår statsskuld. Detta är en ansvarsfull politik som bygger på att man möter nedgången. Mot det står oppositionen. Här har vi igen det utgiftssammelsurium som har beskrivits. När det gäller kan man naturligtvis tänka sig att de backar från sina krav så att det inte blir något extra till naturvården, klimatinvesteringar, klimatinfrastruktur och praktik inom arbetsmarknadspolitiken. Men om man inte tror att de backar från allt handlar det om 4 miljarder som ska läggas till Socialdemokraternas 11 miljarder. vill satsa 6 miljarder på kommunerna, 8 miljarder på investeringsstöd och 10 miljarder på en bostadsfond för hyresrätter. De kanske ska backa från allt detta. Men är det inte så handlar det om 40 miljarder. Det är klart att om man bränner på 40 miljarder hamnar vi i en sits där vi kommer att ha oordning på våra offentliga finanser. Då hamnar vi i en sits där vi kommer att ha stora underskott som måste mötas under nästa mandatperiod. Vi vet att Socialdemokraterna har gjort det förut. De kan möta en nedgång i offentliga finanser. Det är Socialdemokraterna bra på. De kan också beskriva hur de kommer att göra det. Jag läser ur saneringspaketets innehåll av . Där står det att man förbättrar prövningen av förtidspensioner, man reducerar basbeloppet med 6 miljarder, man sänker barnbidraget, man sänker folkpensionen, man minskar investeringarna i järnvägar, man sänker ersättningen i sjukersättningen till , man sänker ersättningen i a-kassan till , man drar ned bostadsbidragen, och man minskar underhållsstödet. Det är den typ av politik som Socialdemokraternas utgiftschock skulle framtvinga. Den skulle framtvinga ett behov av saneringsåtgärder när vi ska möta uppgången. Ordning och reda nu gör att vi kan få ordning och reda sedan och då klara av att få en uppgång i sysselsättningen när konjunkturen vänder. 10 (): Vi har hört referenser till . Jag har också tittat på den och tyckte att det var roligt att se göra comeback. Man får en déjà vu-upplevelse eftersom ungefär som var populära var det och som var i regeringsställning , som ni kommer ihåg. Det var samma visa då. Det var då det var fest i . Trots mycket stora underskott sänkte man skatterna, särskilt inriktat på dem med riktigt höga inkomster. Förmögenhetsskatten skulle exempelvis bort, och det var utgifter. är vi där igen och . Ordning och reda innebär att man inte kan genomföra dessa ofinansierade skattesänkningar riktade till höginkomsttagare. Det ger inga jobb, man måste prioritera i ett sådant här läge så att man skapar de jobb som behövs för att kunna bekämpa en skenande arbetslöshet. Vi har sagt nej till den typ av politik som ni har bedrivit när ni satte sprätt på överskotten. Hade ni inte drivit den politiken hade sett annorlunda ut. Vi hade haft en bättre fungerande arbetsmarknad med fler som fått utbildning för att kunna få jobb, och vi hade haft högre sysselsättning. Vi hade haft en mer robust välfärd med mindre barngrupper i förskolan och bättre äldreomsorg. Vi hade haft starkare trygghetssystem där människor hade kunnat lita på att försäkringarna fungerar och att a-kassan inte är sådan att man får gå från hus och hem när man blir arbetslös. Vi hade haft mer investeringar i vägar och järnvägar och i byggande. Pensionärerna hade inte straffbeskattats såsom nu sker på ett mycket upprörande sätt. Studenter och barnfamiljer hade kunnat få en hjälpande hand i krisen. Och vi hade inte gett skattebonusar, Borgbonusar, till dem som har det allra bäst ställt. Det finns ett mycket begränsat utrymme för att höja skatter för vanligt folk . Vi är i en svår ekonomisk kris. Men de som har det gott ställt ska vara med och bidra. Det är själva grundidén bakom att få uppslutning för att ta ut ur krisen. Sätt stopp för ofinansierade skattesänkningar! Svara på min fråga, : Är du beredd att säga att det nu inte blir några ofinansierade, lånefinansierade, skattesänkningar till dem som har högst inkomster? Jag är bekymrad över samma sak som professor . Han säger att passiviteten förvärrar utvecklingen i . Jag är särskilt bekymrad över utvecklingen för ungdomar. Antalet arbetslösa ungdomar är nu 140 000. Det är näst högst i hela Europeiska unionen. I går varnade för att ungdomsarbetslösheten kan komma att nå . Det är en förskräckande siffra. Det är ett fullständigt haveri återigen när det gäller den slösaktiga skattepolitik där man bara har tagit bort arbetsgivaravgifter utan att förstå att ungdomarna behöver utbildning och yrkesinriktad utbildning så att de kommer in på arbetsmarknaden. Långtidsarbetslösheten bland de unga är nu uppe i 30 000. behövs ett brett program för att ungdomar ska komma i jobb och utbildning. Ta bort arbetsgivaravgiften helt för dem som anställer arbetslösa ungdomar! Det är mycket bättre än ert slöseri när ni bara ger generella skattesänkningar för företag. Det har inte fungerat. Ge de 30 000 långtidsarbetslösa ungdomarna utbildning eller praktik! Vi har ungdomar som lämnar gymnasiet utan att ha fullgjort sin utbildning. De kommer att få det mycket tufft. Ge dem möjligheten att komplettera så att de får sin gymnasieutbildning så att de inte går ut i arbetslöshet! Bygg ut högskolan! kommer de stora ungdomskullarna och knackar på porten. Det blir köer utanför högskolan. Se till att de får chansen att investera! Se till att de som är färdigutbildade akademiker kan tas in på praktik i statliga bolag eller myndigheter så att de får en chans till ett yrkesliv! Se ungdomarna som en möjlighet! Men då krävs det att ni också säger att ni slutar med denna slösaktiga skattepolitik och investerar i jobb och framtidsmöjligheter för våra unga. 11 (): Oppositionen försöker här ge något slags bild av att regeringen inte gör någonting. Men jag tror att de som lyssnar, följer med i debatten och har följt utvecklingen av finanskris och lågkonjunktur ser igenom den bild som oppositionen ger. Det blir inte trovärdigt att ropa: För lite och . 32 miljarder i investeringar och i stimulanser i ekonomin redan i höstens budget och en tilläggsbudget på 8 miljarder och däremellan åtgärder för att komma till rätta med finanskrisen och ett paket för fordonsindustrin som vi nu börjar se resultat av är inte någon passivitet. Det är en aktivitet. Men det är också en tanke med vad man gör långsiktigt. säger att man ska satsa på infrastruktur. Ja, vi gör det. Det handlar om 1011 miljarder i närtidssatsningar . Jag har också suttit i opposition, och oavsett hur mycket som regeringen lade på infrastruktur hade vi alltid 1 miljard mer. Man kan säga att det är oppositionens roll. Man flyter ovanpå. Man säger: Det här är bra, men vi vill mer. Men i opposition har man väl möjlighet att trycka sina egna pengar. Men det handlar om att också ta ett ansvar för regerandet och att ta ett ansvar för landets ekonomi. Orsaken till att vi nu gör stora infrastruktursatsningar är att det finns så otroligt stora och eftersatta behov. När och hade möjlighet att påverka och styra det här landet gjordes inte dessa satsningar. Det är den stora skillnaden. Man ska alltså jämföra de riktiga pengarna, de riktiga åtgärderna. Det är väldigt lätt att i opposition alltid säga att det ska vara mer. Men vi kommer att behöva göra mer på infrastrukturområdet. Vi kommer också att behöva göra mer och återkomma med besked exempelvis när det gäller kommuner och landsting. Det gör vi i vårbudgeten. Jag fick inget svar från , men jag kan upprepa frågan. Vilka skatter är det som ska höjas? Ska man, enligt sin budget , höja arbetsgivaravgiften för unga med 13,6 miljarder? sade här i talarstolen att man vill ha en arbetsgivaravgiftssänkning för dem som nyanställer ungdomar. Det är väl bra. Men varför ska man först tvinga ut dem i arbetslöshet genom en chockhöjning för alla anställda ungdomar för att sedan återanställa några stycken? Man kan inte så att säga skära mellan 12,6 miljarder och tro att det blir ett nollsummespel. Det måste påverka situationen för unga. I ett sådant konjunkturläge som vi är i är det väldigt dumt att chockhöja kostnaden för att ha unga anställda. Unga kommer sent in på arbetsmarknaden. De har kommit sist in på en arbetsplats, och lagen säger att den som är sist in åker först ut. Så är det. Vi kan diskutera och analysera det i ett annat sammanhang. Men situationen för unga blir klart sämre om man dessutom till detta strukturella problem adderar en chockhöjning av kostnaden för att ha unga anställda. Jag tycker att vi måste se möjligheten att i finanskrisen och lågkonjunkturen vara offensiva. Ett exempel på det är regeringens klimat- och energiproposition. Vi gör handlingsplaner för en fossiloberoende fordonsflotta. Hade vi haft en sådan handlingsplan kanske vi inte hade haft den strukturella kris som vi har för våra fordonsföretag . Det gäller att se möjligheter att komma ur krisen offensivt. 12 (): Jag kritiserade Socialdemokraternas politik på tre punkter. De säger att de är emot att skatter sänks. De säger att de är emot att staten lånar och ökar sin upplåning. De kritiserar att överskotten som har funnits i staten minskar. kommer upp här och har som huvudpoäng att han är emot att skattesänkningarna är ofinansierade, att man lånar till dem. föredrar tydligen finansierade skattesänkningar. Men, kära åhörare, lägg då märke till att just sådana skattesänkningar, som alltså matchas av finansierande indragning av köpkraft, inte ger någon expansiv effekt alls på ekonomin, och därmed ingen minskad arbetslöshet. Det som understryker som en egenskap hos sänkta skatter är alltså en egenskap som motverkar och utplånar möjligheten att ge minskad arbetslöshet. kritik av den pågående upplåningen i staten, som beror på att de automatiska stabilisatorerna arbetar för att motverka konjunkturgolv, är helt absurd . sade det 1929, men det har gått några decennier , . stoppar in den brasklappsretorik som sossarna är så bra på och säger att begränsat utrymme för högre skatter finns. Men då kommer man till den fråga som vi ställer oss ibland med Socialdemokraterna: man lita på att Socialdemokraterna ljuger? Kommer vi att kunna lita på att Socialdemokraterna inte chockhöjer skatterna?