prot · GW0961 · 2009-01-22 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa de deltagande statsråden välkomna. 2 (): Jag har en fråga till statsrådet . Statsrådet har vid ett flertal tillfällen sagt att han vill se ett annat försvar. Det gäller då bland annat permanenta styrkor på och att utöka vårt luftförsvar och planera för försvaret av i stället för inriktningen mot utlandsstyrkorna med mera, med mera, skulle jag vilja säga. Då infinner sig så klart följande fråga som jag vill ställa till statsrådet: detta den nya inriktningen på regeringens försvarspolitik? 3 Utbildningsminister (): Det går inte att tala om försvars- och säkerhetspolitik utan att något nämna utvecklingen i . Det är en mycket oroande utveckling där. Det är en kraftig militär återupprustning. Det är ett mer aggressivt och hotfullt vi ser aggressionen mot . Av maktpolitiska skäl låter man människor i grannländerna frysa när det är som kallast. Det är alltså en oroande utveckling. Därför har vi i regeringen gemensamt kommit fram till att det nu är stopp för den sänkning av försvarsanslagen som den föregående regeringen ägnade sig åt. Vi är överens om att anslagen inte ska sänkas mer detta till skillnad från den rödgröna oppositionen som vill genomföra ytterligare stora miljardnedskärningar i försvaret. kommer en försvarsproposition att läggas fram. Regeringen kommer helt och hållet att stå bakom den. Det pågår diskussioner. Som frågeställaren säger har jag sagt att det från mitt partis sida är möjligt att man till och med är beredd att diskutera en ökning. Regeringen är överens. Försvarsanslagen ska inte sänkas mer. Det är stor skillnad mot den opposition som finns i denna kammare och som i ett väldigt olämpligt läge vill genomföra stora neddragningar av det svenska försvaret. 4 (): Det var inte det jag frågade om. Jag frågade: Är statsrådet uttalande den nya inriktningen på regeringens försvarspolitik? Statsrådet har ju kritiserat och sagt att regeringen gör en felaktig säkerhetspolitisk analys och för en felaktig försvarspolitik. Då infinner sig frågan: Har inte statsrådet varit delaktig i regeringens försvarspolitik, eller är det så att statsrådet kritiserar statsrådet agerande i regeringen när det gäller försvarspolitiken? 5 Utbildningsminister (): Jag har inte kritiserat regeringens försvarspolitik. Jag har kritiserat en del av de slutsatser som Försvarsberedningen har kommit fram till. är det så att regeringens försvarspolitik för framtiden ska redovisas i den inriktningsproposition som läggs fram för . Jag kan garantera att regeringen kommer att vara helt enig om den. I arbetet inför den propositionen förekommer det en diskussion, liksom i en massa andra frågor. Jag ska gärna säga att jag är självkritisk och kritisk till beslut som också mitt eget parti ja, de borgerliga partierna tidigare har deltagit i. Vi har inte vaknat inför utvecklingen i . gör regeringen det. Efter Georgienhändelserna är vi överens om att försvarsanslagen inte ska sänkas mer. Sedan finns det en del inriktningar där som diskussionerna kommer att fortsätta kring och där jag som partiledare har redovisat mitt partis uppfattning. Vi kommer att samla oss i ett regeringsförslag till senare i vår. Det finns inget dramatiskt i detta. Det är en beredningsprocess som pågår. 6 (): Jag har en fråga till utbildningsminister . Vi vet att bra skolor med engagerade lärare som ger eleverna breda och bra kunskaper är väldigt starka och väldigt viktiga faktorer när det gäller att avhålla unga människor, ungdomar, från kriminalitet och från att gå in i kriminella ungdomsgäng. Vidare ser vi att ungdomsbrottsligheten stiger där kunskapsnivån i kommunala skolor faller. har vi sett tydliga tecken på detta, till exempel i och i i utsatta stadsdelar. Vi behöver öka medvetenheten hos kommunala beslutsfattare om skolans betydelse som en faktor just för att råda bot på detta och dra undan grogrunden för ungdomsbrottslighet. Jag är alltså nyfiken på vilka initiativ utbildningsministern kan tänka sig för att öka medvetenheten hos lokala beslutsfattare om skolan som en faktor också när det gäller att dra undan grogrunden för ungdomsbrottslighet. 7 Utbildningsminister (): Jag vill börja med att tacka frågeställaren för frågan. Det är i högsta grad så att en bra skola förebygger mycket elände för människor senare i livet. Det råder ingen tvekan om att det finns ett samband mellan hur barn och ungdomar lyckas i skolan och hur vuxenlivet sedan gestaltar sig. Jag kan vända på resonemanget och säga: Gå in och titta på en fångvårdsanstalt! Du kommer där att hitta några av dem som oftast hade de allra sämsta skolresultaten och som ofta visar upp en omfattande bild av skolk och utanförskap i skolarbetet. Att nämnda samband föreligger är odiskutabelt. Vad ska man då göra? Ja, jag menar att en skola som är just en skola är botemedlet en skola som ser till att alla elever hänger med från början och där man inte släpper på detta med att eleverna redan från början ska lära sig att läsa och skriva och inte skickar eleverna vidare utan att de har baskunskaper. Man upprätthåller också ordning och reda och accepterar inte skolk. Man har tydliga regler och säger ifrån när elever beter sig illa men ger naturligtvis också mycket stöd till de elever som behöver det. Jag menar att den av oss förda skolpolitiken tjänar just det syfte som frågeställaren är ute efter. 8 (): Jag tror att det är jätteviktigt och angeläget att koppla ihop de kunskapsreformer som alliansregeringen genomför med kampen mot ungdomars utanförskap. Det är, förstås, viktigt just för att dra undan grogrunden för brottslighet. Tillsammans med alliansregeringens reformer som innebär ett ökat antal poliser och som syftar till tidiga och tydliga, ibland också tuffa, reaktioner mot unga människor som begår brott är det här en politik som sammantaget syftar till att öka tryggheten och att minska brottsligheten. Kan jag räkna med att utbildningsministern framöver i en dialog med kommunalpolitiska beslutsfattare, också från ett annat politiskt block, i olika delar av landet betonar vikten av satsningar på skolan och på kunskaper i skolan som en viktig reform för att dra undan det som är brottslighetens rötter? 9 Utbildningsminister (): Det korta svaret på den ställda frågan är ett ja. Jag tror att jag redan rätt ofta gör det. Varje gång jag möter kommunala företrädare eller företrädare för skolan lärare, kollegier, rektorer och andra är fokus både för mig och för regeringens utbildningspolitik just att vi, om vi inte lyckas höja resultaten i den svenska skolan, fortsätter att skapa ett rätt stort socialt utanförskap i . Det kan hända att samhället fungerade även om en grupp ungdomar inte lärde sig att läsa och skriva. De fick ändå jobb på fabriken och så. Men har vi nu en stor grupp ungdomar som inte lär sig åtminstone elementa att läsa, skriva och räkna och att kommunicera med andra riskerar vi att skapa ett mycket stort socialt utanförskap med svårigheter med att få jobb och allt som följer av det och som naturligtvis ytterst kan leda till det som frågeställaren här beskriver brottslighet och annat elände. Vårt sätt att satsa på skolan är, menar jag, det enskilt viktigaste som vi i förebyggande syfte kan göra för att minska också kriminaliteten i samhället. Ursäkt till de nationella minoriteterna 10 (): Också jag vill ställa en fråga till statsrådet . Regeringen har aviserat att propositionen Från erkännande till egenmakt regeringens strategi för de nationella minoriteterna kommer . För sedan hade det ena av språkrör, , en debattartikel i . Där står det bland annat att hon anser att regeringen ska be den sverigefinska minoriteten och de övriga nationella minoriteterna om ursäkt för de historiska oförrätter som de har fått utstå. Jag har också ställt liknande frågor till . , som i mitt tycke har mycket att lära oss, bad de nationella minoriteterna om ursäkt i samband med att de nationella minoriteterna blev officiellt erkända. Det gjorde inte . Är det inte dags att i samband med den aviserade propositionen uttala en ursäkt till de nationella minoriteterna: samer, tornedalingar, sverigefinnar, romer och judar? Ursäkten skulle också kunna förstärkas med att man tillsatte en där de historiska oförrätterna dokumenterades. Det är viktigt att historiebeskrivningen görs på de nationella minoriteternas villkor. Det är den bästa garanten för att de fatala misstagen inte görs om. 11 Utbildningsminister (): Jag har också läst debattinlägget. Frågan var om detta kommer i regeringens proposition . Det pågår en beredning av vad som ska komma i den proposition som läggs fram . Regeringens huvudinriktning är väl inte att gå på det förslag som lades fram i debattartikeln; det kan jag väl avslöja. Men icke förty har vi mycket att göra på minoritetspolitikens område när det gäller samer, finländare den enskilt största nationella minoritetsgruppen i och de andra grupperna, romer och tornedalingar. Det finns mycket att göra för att förbättra situationen. Det pågår ett arbete i regeringen och om vad denna proposition kommer att innehålla. Regeringen återkommer till det när propositionen läggs fram. 12 (): Det vore intressant att ta fasta på det som bland annat jag frågat om. Jag har noterat att partikamrat , som sitter i den romska delegationen, har haft en studiedag där man diskuterat just en som skulle dokumentera de oförrätter som den romska nationella minoriteten har fått utstå i . Jag tycker att det vore bra om man också tittade på de andra nationella minoriteterna. Att dokumentera historien utifrån deras perspektiv är oerhört viktigt utifrån ett mänskligt rättighetsperspektiv. 13 Utbildningsminister (): Det är ingen tvekan om att det svenska majoritetssamhället historiskt har fört en politik gentemot några av de grupper som pekar på, de vi kallar för nationella minoriteter, som de med rätta är kritiska emot. Det är därför regeringen lyfter fram minoritetspolitiken på ett sätt som till exempel den förra regeringen aldrig gjorde. Jag kan som ett konkret exempel från mitt eget område nämna att de språk som de nationella minoriteterna har som sina modersmål nu får en starkare ställning i skolan för elever som vill få undervisning på de språken. Det var en reform som efterfrågades också av den förra regeringen, men den lades bara i byrålådan. Jag upplever att de som företräder dessa minoriteter är mycket tacksamma för de reformerna. Låt oss fokusera på reformer som kan förbättra ställningen för dessa minoriteter. Exakt vad den proposition vi lägger kommer att innehålla får frågeställaren och andra vänta med att få reda på tills propositionen faktiskt läggs. 14 (): Min fråga går till statsrådet . träffade jag en kvinna som var nyvald parlamentariker i , i det som fanns efter talibanstyret. Hon kunde beskriva hur det var medan talibanerna styrde. Man hade svärtade fönster för att ingen skulle kunna se kvinnorna i husen och hemmen. Om en kvinna mot förmodan gick utanför sitt hus fick hon inte höras när hon gick. Om hon hördes fick varje man som hörde henne slå henne på öppen gata. När diskussionen här har böljat högt och lågt om våra insatser i har det känts som att det inte finns någon uppfattning om eller bild av vad resan har bestått av, vilken skillnad det är i jämfört med , när talibanerna styrde, och vad det är för insatser vi gör på plats. Jag skulle gärna vilja höra statsrådet berätta på vilket sätt vi gör skillnad för kvinnor i . 15 Statsrådet (): Jag tackar för frågan. Kvinnornas utsatthet och behovet av att vi har en politik som bidrar till att vi bättre skyddar kvinnor i hela världen kan nog inte illustreras bättre än just i . Där är chansen att få utbildning för kvinnor lika stor som risken att dö i barnsäng. Det beror på åratal av försummelser, men också på detta förtryck, som drabbade särskilt kvinnor under talibanernas styre. går fler flickor i skolan. Fler kvinnor har möjlighet att ta del av mödravård, även om vi kommer från oändligt låga nivåer. Det finns väldigt mycket kvar att göra. Afghanerna ska nu gå till val igen. Det är en väldigt känslig tid i där det behöver göras väldigt mycket för rättsstatsbyggande, för att se till att vi kan göra saker som garanterar allas rättigheter. Just därför tittar vi på hur säkerhet och utveckling kan gå hand i hand. Framför allt använder vi kvinnors förmåga att vara delaktiga, inte bara i fredsarbetet utan framför allt också i uppbyggnaden av landet. Därför är det så viktigt med tillgång till mödravård, utbildning och hälsa, men också till jobb och frihet. 16 (): Det låter som att det är många bitar där som vi är väldigt många som kanske inte känner till. Det är viktigt att vi också inser att vi gör skillnad. Det som har hänt är att vi har fått en annan administration i , vilket när det gäller frågorna om kvinnors rättigheter också kan förändra positionerna. Det som är spännande att se är att varit ute och tydliggjort sin ståndpunkt i de här frågorna. Det skulle vara intressant att höra om det finns några tankar och idéer i statsrådets arbete om på vilket sätt vi ska se till att åter knyta in till exempel i som arbetar med befolkningsfrågorna, för att ha ett aktivt arbete kring sexuella rättigheter och reproduktion, vilket , under hela Bushadministrationen, har varit eftersatt och dessutom förbjudet. Vi ser att det finns en ljusning. På vilket sätt tänker statsrådet jobba med de frågorna? 17 Statsrådet (): Ledamoten och väldigt många andra i har engagerat sig väldigt starkt för kvinnornas ställning i utvecklingen, inte minst i , men även i stort i världen. Naturligtvis finns det enorma förväntningar på vad en ny administration kan åstadkomma. Framför allt när det gäller sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter har ett väldigt bra renommé. Vi satsar mer, just för att det är grundläggande. När vi tittar på millenniemålen ser vi att ett av de mål som halkar efter mest är det millenniemål som handlar om kvinnors möjlighet att ta del av mödravård. Här måste vi se om vi menar allvar med utvecklingen. Det måste vara rättvist. Kvinnors behov och kapacitet måste tas till vara så som kanske inte riktigt har skett tidigare. Jag tror att har ett stort ansvar när det gäller rätten till tillgång till säkra preventivmedel och möjligheter för kvinnor att spela en ökande roll. Här finns väldigt mycket att göra i samsyn över . Jag tänker definitivt ta tillfället i akt att föra fram våra erfarenheter och se till att EU inte halkar efter i det här arbetet, nu när vi kan se fram emot eventuella förändringar i den amerikanska administrationen. Krigsskadade svenska biståndsprojekt i 18 (): Jag har också en fråga till biståndsministern. Det som har hänt i är horribelt. Vi måste alla med kraft fördöma allt våld som har skett där. Särskilt allvarligt är att det i huvudsak drabbat civila och kommer att drabba civila . Vi har fått en föredragning i utrikesutskottet om möjligheter att kräva skadestånd av för de förluster svenska skattebetalare haft i form av sönderbombade svenska biståndsprojekt. Vi fick då veta att vi enligt gällande rätt inte kan ställa några sådana krav på eftersom det inte är vår egendom. Enligt uppgift har EU investerat i infrastruktur till och som därefter förstörts av israelisk militär. torde ännu mer vara förstört. Hur mycket av samlade bistånd till har förlorats till följd av det senaste kriget? På vilket sätt avser statsrådet att presentera den notan för ? 19 Statsrådet (): Vi håller nu på och utreder, och vi inser vidden av detta fruktansvärda krig och de konsekvenser det fått. Det är viktigt att vi först och främst enas om att vi har ett extremt humanitärt behov, som måste fyllas så snart det bara går på ett så kompetent sätt som möjligt. Vi behöver ha tillträde. Vi behöver ha en varaktig vapenvila. Vi måste anträda vägen och se till att parterna börjar prata om fred. Det är en lång och mödosam process. Vårt ansvar är i väldigt hög grad det humanitära, men naturligtvis också att titta på de skador som har åsamkats långsiktigt, både de materiella och de personliga skadorna. Det materiella går ju att ersätta. Men det som oroar mig mest är de trauman som inte minst unga människor och barn har fått uppleva. Vi tittar nu på allt detta och gör en inventering. Hur kan bidra på bästa sätt för att lindra nöden? Hur ser ett utvecklingssamarbete ut som ser till den uppväxande generationens behov? Vad gör vi för att inventera de materiella skador som har åsamkats som nation och som stor givare i de multilaterala sammanhangen? Det är inte helt enkelt, och det tar . 20 (): Jag håller med om allt det som biståndsministern säger, men det är inte ett svar på min fråga. Hur ska vi få att ta ansvar för det humanitära lidandet men också de materiella och personella förlusterna? Ska göra det ensamt och på något sätt försöka få att ta sitt ansvar, eller ska vi göra det tillsammans med de andra EU-länderna? Det är samma situation för dem. Det är inte rimligt att helt och hållet kommer undan all den förödelse som har skett. kommer också att komma undan alla anklagelser om brott mot folkrätten av olika slag eftersom man inte erkänner jurisdiktionen i . Hur ska vi få att ta ansvar för vad det faktiskt har gjort? Det skulle jag vilja ha svar på. 21 Statsrådet (): Jag hann inte riktigt fram till det sista. Jag kan försäkra ledamoten att det är viktigt för oss att ha dialogen med . Det ligger också i intresse att det finns ett fungerande palestinskt statsbyggande som gör att man kan förhandla med varandra och komma till fred. Många av de utvecklingsinsatser som har gjort på de palestinska områdena har uppskattats av israelerna. har vi från den borgerliga regeringen skärpt tonen. Vi tänker inte längre se på hur vi bygger upp och hur de bombar. Därför har vi blivit mycket fränare i dialogen inom ramen för det europeiska samarbetet. Det är därför som vi nu inventerar och funderar på hur vi ska kunna ställa dem till svars. Det är viktigt att det inte bara handlar om att de ska ställa till svars för de skador som har gjorts. Det handlar också om att kräva att blockaden upphävs så att palestinierna ska kunna få ett liv. Man ska sluta med bosättningsutbyggnader och se till att vägspärrar och annat undanröjs så att den ekonomiska aktiviteten kan öka på men också i för att palestinierna själva ska kunna återgå till någon form av vardag. Det handlar inte bara om att se till att de får ett liv, utan de ska också kunna överleva. 22 (): Min fråga riktar sig till forskningsminister . Jag tänkte att vi kunde ventilera den kritik som mina kolleger bland professorerna har framfört till forskningsministern om att han styr alldeles för mycket, att det är för mycket pekpinnar och att känner sig överkört. Jag skulle gärna vilja att forskningsministern tog upp frågan och dessutom kommenterar huruvida han uppfattar att kritiken är mer allmän eller ganska avgränsad till en mindre grupp. 23 Statsrådet (): Det har varit några mycket trevliga månader för mig sedan jag presenterade forskningspropositionen. Forskarsamhället i gemen är mycket tillfredsställt med innehållet i propositionen. får vi tillfälle att debattera den här i kammaren när den ska antas. Det finns naturligtvis bland de tiotusentals forskarna i dem som inte gillar innehållet. Men det känns väldigt bra att kunna säga att utformningen i mycket hög grad byggde på inspel från forskarsamhället. Det är en väldigt svårt avvägning. Hur mycket ska man överlämna till forskarsamhället helt och hållet, och hur mycket är det legitimt att det demokratiska systemet har synpunkter på vilka områden som ska prioriteras? Även när vi valde ut de så kallade strategiska områdena skedde det i stor utsträckning i dialog med vetenskapssamhället. 24 (): Jag tyckte att forskningsministern blev lite tidspressad på slutet. Han får gärna utveckla hur han har inhämtat detta. sade att forskarsamhället har haft ett stort inflytande. Jag vill höra lite kort om hur detta har kanaliserats. 25 Statsrådet (): Kammarens debattregler medger inte annat än att jag fattar mig kort. Själva grundtanken är att det behövs mer kraftsamling. Vi ska på några områden poola resurserna så att sannolikheten för vetenskapliga genombrott ökar. Det framkom i det remissarbete som föregick propositionen. Själva urvalet gjorde vi genom att framför allt fick komma in med förslag, och i allt väsentligt har vi följt de förslagen. Ansvaret för barn till utvisade föräldrar 26 (): Min fråga går till statsrådet . Vi vet att de flesta barn som växer upp ser familjen och föräldrarna som den stora tryggheten i tillvaron. Vi vet också att alla barn inte har det på det sättet. När vi märker att det verkligen inte fungerar ser vi det som vår roll att ta hand om de barnen och frånta föräldrarna vårdnaden. lyckas vi lösa det så att barnen kan komma tillbaka till sina föräldrar. Men ibland vet vi att det inte går. Min fråga till statsrådet är: När det är fråga om barn till föräldrar som utvisas, upphör då att ta ansvar för de barnen? Är det rimligt att vi skickar tillbaka de barnen till ett land där den enda anknytningen är de föräldrar som vi inte anser vara lämpliga? 27 Statsrådet (): Det är alltid komplicerat när man diskuterar frågor där barn är inblandade. Det är väldigt viktigt att ta fasta på det underlag som man har tillgängligt när man fattar besluten. Jag vill gärna understryka att även om ett dokument som till exempel spelar stor roll för bedömningar av asylfall som lämnas in till svenska myndigheter kommer det nog aldrig att vara tillräckligt att bara vara barn. Det är så av lätt insedda skäl, skulle jag vilja påstå. Utlänningslagen tar fasta på skyddsskäl och inte på åldern, könet och bakgrunden i övrigt. Det är skyddsskälen som ska bedömas, och det ska ske på individuell grund efter att en myndighet och en domstol har tittat på frågorna. Mitt svar på din fråga är att avvisning av barn också i fortsättningen kommer att ske. Men det kommer aldrig att vara så att man kommer att skicka människor tillbaka, ut i tomma intet. Svenska myndigheter har alltid ett ansvar att se till att det finns någon på plats, en institution eller något annat, som tar hand om barnet när det kommer tillbaka till sitt ursprungsland. 28 (): Jag menar att det finns situationer där att bara vara barn inte är så bara utan där barnets hela situation är sådan att vi måste ta ett större ansvar än vad vi gör . Min följdfråga är: Är statsrådet beredd att ompröva den lagstiftning vi har, tillsätta en utredning och se ifall vi kan göra mer för dessa barn? Om statsrådet är beredd att göra en sådan utredning, är han då också beredd att se till att de barn som riskerar att utvisas under dessa omständigheter inte utvisas till dess att utredningen är klar? 29 Statsrådet (): Först och främst tänker jag inte medverka till något sådant moratorium. Ordningen är sådan i detta land att gällande lag gäller till dess att en ny lag stiftas av riksdag. Så är fallet inte bara på mitt område utan på samtliga övriga områden. Sedan gäller det frågan om översyn. Redan i detta nu finns den så kallade som jag tog initiativ till. Det går just nu igenom den nya processordningen för utlännings- och medborgarskapsärenden. Den fattade beslut om i mycket bred enighet. Det var samtliga sju partier i som ställde sig bakom den nya lagen och den domstolsprocess som tillkom. Det vill jag gärna understryka. När är färdig kommer det kanske att finnas anledning att komma tillbaka och fortsätta diskussionen. De frågor som frågeställaren tar upp håller utredningen på att titta över. Jag ser med mycket stor spänning fram emot vad utredningen kommer att komma fram till. 30 (): Trots att redovisar en kraftig vinst tänker man göra sig av med 5 000 arbetare varav 1 000 i och då huvudsakligen i . vd anser att besparingarna är nödvändiga på en tuff marknad. Det är svårt att förstå att man trots vinst gör sig av med personal. Det är personal som bidragit till vinsten. Min fråga är: Vad innebär detta för framtiden? KTH har till exempel betytt väldigt mycket för utveckling och vice versa.