prot · GW09100 · 2009-04-15 00:00:00 — Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU15 2 (Högskolepolitikens inriktning) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 170 för utskottet 112 för res. 1 18 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 25 c, 21 fp, 21 kd, 16 mp För res. 1: 112 s Avstod: 18 v Frånvarande: 18 s, 10 m, 4 c, 7 fp, 3 kd, 4 v, 3 mp Punkt 21 (Kunskaper om homosexuella, bisexuella och transpersoner i vissa högskoleutbildningar) 1. utskottet 2. res. 20 (s, mp) Votering: 153 för utskottet 127 för res. 20 19 avstod 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 25 c, 21 fp, 20 kd För res. 20: 111 s, 16 mp Avstod: 19 v Frånvarande: 19 s, 10 m, 4 c, 7 fp, 4 kd, 3 v, 3 mp Punkt 26 (Grundläggande behörighet på grund av ålder och arbetslivserfarenhet) 1. utskottet 2. res. 25 (s) 3. res. 26 (v) Förberedande votering: 115 för res. 25 21 för res. 26 164 avstod 49 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 154 för utskottet 111 för res. 25 34 avstod 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 25 c, 21 fp, 21 kd För res. 25: 111 s Avstod: 18 v, 16 mp Frånvarande: 19 s, 10 m, 4 c, 7 fp, 3 kd, 4 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU18 Jordbrukspolitik m.m. Punkt 3 (Naturbetesmarker m.m.) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 154 för utskottet 147 för res. 3 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 25 c, 21 fp, 21 kd För res. 3: 112 s, 19 v, 16 mp Frånvarande: 18 s, 10 m, 4 c, 7 fp, 3 kd, 3 v, 3 mp Punkt 4 (EU:s bidrag och subventioner) 1. utskottet 2. res. 4 (mp, v) Votering: 265 för utskottet 35 för res. 4 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 87 m, 25 c, 21 fp, 21 kd För res. 4: 19 v, 16 mp Frånvarande: 19 s, 10 m, 4 c, 7 fp, 3 kd, 3 v, 3 mp Punkt 7 (Klimatmärkning av livsmedel) 1. utskottet 2. res. 8 (s, v) Votering: 170 för utskottet 131 för res. 8 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 25 c, 21 fp, 21 kd, 16 mp För res. 8: 112 s, 19 v Frånvarande: 18 s, 10 m, 4 c, 7 fp, 3 kd, 3 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde JuU16 Sammansättningsreglerna för och Regeringsrätten Kammaren biföll utskottets förslag. JuU20 Våldsbrott och brottsoffer Punkt 1 (Handlingsplan för ökad uppmärksamhet på våldsutvecklingen i samhället) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 154 för utskottet 147 för res. 1 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 25 c, 21 fp, 21 kd För res. 1: 112 s, 19 v, 16 mp Frånvarande: 18 s, 10 m, 4 c, 7 fp, 3 kd, 3 v, 3 mp Punkt 7 (Information till brottsoffer) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 147 för res. 5 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 25 c, 21 fp, 21 kd För res. 5: 112 s, 19 v, 16 mp Frånvarande: 18 s, 11 m, 4 c, 7 fp, 3 kd, 3 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UU13 Globalisering Punkt 2 (Globaliseringen och den s.k. svenska modellen) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 154 för utskottet 145 för res. 1 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 25 c, 21 fp, 21 kd För res. 1: 111 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 19 s, 10 m, 4 c, 7 fp, 3 kd, 3 v, 4 mp Punkt 5 (Företagens ansvar, spekulationsekonomi m.m.) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 147 för res. 3 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 25 c, 21 fp, 21 kd För res. 3: 112 s, 19 v, 16 mp Frånvarande: 18 s, 11 m, 4 c, 7 fp, 3 kd, 3 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § (forts. från 8 §) Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik (forts. UU15) 70 (): Jag vill inleda med att yrka bifall till utskottets förslag till riksdagsbeslut. Vi debatterar mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik i en svår tid med ekonomisk recession. har vi hört finansministerns anförande i samband med vårpropositionen. Många människor uttrycker stor oro . är ett litet land. Vi glömmer bort det ibland från vår horisont här hemma, men i svåra tider märks det tydligt. Vi kan inte påverka världsekonomin så mycket som vi skulle vilja. Men även om vi är ett litet land kan vi kanske påverka utvecklingen lite mer på andra områden. Vi har en lång tradition att driva frågan om de mänskliga rättigheterna internationellt. Vi vet att vår röst spelar roll, att våra strävanden gör skillnad och att vi som en högt utvecklad nation har ett ansvar för att använda vårt inflytande för att bidra till en positiv utveckling i världen där alla människor kan utnyttja eller åtnjuta alla de rättigheter som vi tar för givna undan förtryck, lidande och nöd till något bättre. I de flesta frågor som rör röst i världen finns det också en bred politisk samstämmighet. Vi är inte överens om allt men kan ofta samlas kring de övergripande mål som bör vara vägledande för utrikespolitiken. Det gäller i synnerhet just kampen för de mänskliga rättigheterna, som vi anser ska genomsyra all svensk utrikespolitik. I och med att FN antog den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna fick världen en gemensam värdegrund att utgå ifrån när det gäller synen på människan och förhållandet mellan den enskilda människan och det samhälle hon lever i. Man slog fast att det finns grundläggande normer för de mänskliga rättigheterna som är universella och bindande för alla världens länder och som är överordnade politiska, kulturella och religiösa skillnader. Vårt eget medlemskap i ger oss rätten men även skyldigheten att tillsammans agera för att främja de mänskliga rättigheterna och friheterna så att de respekteras överallt och gäller för alla människor. Inget land och ingen regering kan någonsin hävda att de bör undantas från de principer som har fastställts. Tradition, kultur eller religion kan aldrig anses vara skäl för att tumma på dessa. Det är viktigt att komma ihåg, särskilt när man ser till området kvinnors rättigheter. Kvinnor och flickor ska ha samma rättigheter som män och pojkar. Det är en självklarhet. I alltför många länder i världen görs alldeles för lite för att komma till rätta med den diskriminering och ökade utsatthet som drabbar just kvinnor. Att stärka kvinnors ställning är en av de viktigaste uppgifterna i svensk utrikespolitik. Det är en återkommande fråga, och vi har här i behandlat den och föregående år i ett utlåtande och i två betänkanden. En fråga av stor vikt för kvinnors möjligheter är sexuell och reproduktiv hälsa. Den är inte bara viktig i sig utan är starkt kopplad till jämställdhet och kvinnors livskvalitet. Ett område där man inte nått målen är minskning av mödradödligheten. Utvecklingen har gått alldeles för långsamt. Komplikationer vid graviditet och förlossning är en av de vanligaste dödsorsakerna bland unga kvinnor och nyfödda i alldeles för många länder. Brist på tillgång till säkra och lagliga aborter är ett annat problem som hotar kvinnors hälsa. Vi vet att det inte finns några enkla lösningar, men politisk och ekonomisk prioritering kan göra skillnad. agerar kontinuerligt på de arenor som finns för att stärka kvinnors och flickors rättigheter ensamt och tillsammans med andra länder. I budgetpropositionen ingår också en ökad satsning på kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och mödrahälsa. Det är en förstärkning med 100 miljoner. i historien har sexuellt våld mot kvinnor varit en vanlig krigshandling vid konflikter utförd i syfte att kränka och demoralisera den utsatta befolkningen. Genom två resolutioner, en och en , uppmanar FN alla parter i väpnade konflikter att skydda civila från sexuellt våld. Det är säkerhetsrådets resolutioner och 1820 som jag talar om. Vi har en nationell handlingsplan för resolution . Den har reviderats, och beslutade regeringen om den. Det tycker jag är bra, och jag tycker att den ska användas aktivt. Inte minst kan de militära styrkor som är på väg till i Operation sprida syn och agerande till sina militära kolleger och andra som de kommer att träffa under sin mission där. må vara ett litet land i världen, men vi har en stark röst och kan göra skillnad i sammanhang som rör mänskliga rättigheter, speciellt för dem som inte har någon röst alls. 71 HANS () replik: pratar om kvinnors rättigheter i världen på ett sätt som jag måste säga att jag håller med om i väldigt stora stycken. Men sedan finns det också en verklighet, och det brukar vara problemet när vi diskuterar utrikespolitik. Det är vacker, högstämd retorik från talarstolen, men sedan finns det en verklighet där ute. Visst har man gjort politiska prioriteringar från den borgerliga regeringens sida precis som här pratade om. Man har från den borgerliga regeringens sida valt att fasa ut det svenska biståndet till några av de länder som har den mest restriktiva abortlagstiftningen i världen och därigenom undandragit sig möjligheten att faktiskt stödja kvinnorörelserna i just de här länderna. Det handlar om länder som , och . De tre länderna har världens hårdaste abortlagstiftning. Man tillåter inte ens abort när kvinnans liv hotas, när kvinnan blivit utsatt för incest eller är minderårig. I inget fall tillåter man abort i dessa tre länder. Där hade kunnat spela en roll genom vårt bistånd och utvecklingssamarbete genom att vara på plats och stödja kvinnorörelserna. Men det har den borgerliga regeringen valt att inte göra. Man har valt att lägga pengarna på andra projekt i andra delar av världen och vända de här tre länderna ryggen. Frågan blir, : Hur hänger retoriken och verkligheten ihop? Hur kan man stå i talarstolen och hålla vackra, högstämda tal om kvinnors rättigheter och sedan vara regeringsunderlag och vara med och dra bort biståndet från kvinnorörelserna i de länder där kvinnors rättigheter kränks så grovt som i de latinamerikanska länder jag precis räknade upp? 72 () replik: En fokusering av biståndet görs av en regering i samklang med andra länder för att vi ska samla våra resurser för att kunna ge stöd. Detta sker i samverkan med andra som ger bistånd till länder som vi drar oss ifrån. Jag tror att vi är överens om hur det där ser ut. Jag tycker att det är trevligt att håller med om det mesta jag säger. Även om han tycker att det är högtravande och högtidligt kan det ju vara trevligt att någon är högtravande och uttrycker trevliga saker i talarstolen. 73 HANS () replik: Jag får väl erkänna att jag också har en fallenhet för att ibland bli högtravande i talarstolen. Så pass mycket självinsikt har jag. Låt oss gå till själva frågan. Visst är det så att den borgerliga regeringen har fokuserat sina resurser. Man har samlat dem och valt att fokusera på andra saker än kvinnors rättigheter i de länder jag berörde. Man har valt att samla resurserna på andra områden. säger att andra länder går in och tar över ansvaret. Men vilka andra länder, , går in nu när vänder kvinnorörelserna i , , och flera andra latinamerikanska länder ryggen? Vilka andra länder är det som går in och stöder kvinnorörelserna på samma progressiva sätt som har gjort? Det skulle vara bra att få ett svar på det, för jag tror att både jag och många i de svenska frivilligorganisationerna faktiskt frågar oss vem det är som tar över ansvar. 74 () replik: ställer en fråga som han vet att jag inte kan svara på. Han vet att biståndsministern kan svara på den frågan, och jag får passa den till henne. Det jag känner till är att vi fokuserar vårt bistånd och vi gör det i samklang med andra. 75 () replik: Jag vill knyta an lite grann till det som tog upp, för det handlar inte bara om att man drar bort biståndet från vissa länder utan också om att man lägger ned ambassader. Vi har tidigare talat här om ambassader i samband med globaliseringsbetänkandet. När jag var på FN i och träffade blev de helt bestörta av att få veta att hade bestämt att lägga ned ambassaden i . De blev det just för att ambassaden var en viktig samlingsplats och anordnare av konferenser för att sprida de svenska värderingarna när det gäller abortfrågor. Jag undrar nu på vilket sätt kommer att verka för att ska fortsätta att bland annat genom ambassaderna bli en stark röst i världen för kvinnors rättigheter. 76 () replik: Just ambassaden i känner jag inte till så mycket om. Det tycker jag är en fråga som vi tillsammans kan ställa i utrikesutskottet när vi får besök av våra statsråd. Självklart har ambassaderna en stark ställning och genomför en mycket värdefull verksamhet där de finns. Det handlar om en prioritering som jag misstänker att regeringen får göra i dessa tider av ekonomisk recession. 77 () replik: Med viss respekt för att inte kan ha kännedom om allting vill jag säga att det ändå är så att du, , företräder regeringens största parti, och då har jag krav på att du inte bara kan skjutsa över svaren på frågorna till någon annan. När man sitter på taburetterna får man ta ansvar. Jag har en annan fråga som nu säkert kommer att säga att ministern får svara på. När FN hade sin senaste kvinnokonferens valde våra svenska företrädare, ministrar, att inte vara närvarande. Det tycker jag sänder helt fel signaler. är känt för att vara talesman för både mänskliga rättigheter och kvinnors rättigheter. Jag tycker att ska ta ansvar för dessa frågor nu när ni är i regeringsställning. 78 () replik: Jag tycker att det är intressant med frågeställningarna här om frågor som statsråd har fått och som de har tagit ställning till. Jag känner inte till bakgrunden till deras svar. Jag håller med om att vi kan driva frågor tillsammans. Vi har nog egentligen inte så stora meningsskiljaktigheter. Men vilka prioriteringar som statsråden gör kan jag inte stå för. 79 i (fp): Den politiska friheten i världen minskar enligt institutet . av världens befolkning lever i demokratier där mänskliga rättigheter respekteras. har en viktig uppgift att runt om i världen stödja en utveckling mot ökade fri- och rättigheter för män och kvinnor. från gräns ligger diktaturen , eller som landet egentligen heter. I en alldeles färsk rapport från som heter Worst of the Worst världens mest repressiva samhällen finns med. Landet bedöms ligga en hårsmån från den absoluta botten i världen beträffande politiska och civila rättigheter. På en skala där 7 är sämst får 7 beträffande politiska rättigheter och 6 gällande civila friheter. EU har spelat en viktig roll för den demokratiska utvecklingen i forna socialistländer såsom och och bör också ta ansvar för att bistå de demokratiska krafterna i , men har alldeles för lite gjorts. På det senaste beslutade EU:s stats och regeringschefer, på svenskt och polskt initiativ, att inleda ett östligt partnerskap med , , , , och . Det är välkommet med ett engagemang mellan EU och dessa länder, men EU måste fundera igenom exakt vilka relationer som är önskvärda. Det finns just nu tecken på att den vitryske presidenten är beredd att möjligtvis förbättra situationen i landet, men det finns också tecken som tyder på motsatsen. Att tillåta några oppositionstidningar att distribueras är bra, men förvägras organisationer att registrera sig, exempelvis människorättsorganisationen . Det behövs lagstiftningsändringar som garanterar mötesfrihet och yttrandefrihet innan EU kan överväga att se som något annat än en svår diktatur. Det östliga partnerskapet ska invigas med ett toppmöte . Det vore att skicka fel signal till omvärlden om president får vara med då. Det finns vissa länder som anser att så länge inte går till mötes och erkänner och skulle närvaro kunna accepteras. Det vore ett misstag. Mänskliga rättigheter får inte sjabblas bort i ett geopolitiskt spel. På vilken nivå ska kunna representeras framöver i detta samarbete måste bero på den politiska utvecklingen i landet. Om det östliga partnerskapet på allvar ska kunna främja arbetet för mänskliga rättigheter måste demokratirörelserna och det civila samhället i partnerländerna få en roll i samarbetet. Vid toppmötena med EU bör demokratirörelserna i partnerländerna involveras och delta. Från vore det lämpligt med exempelvis Milinkevitj eller Kazulin som kandiderade i presidentvalet . Den driver på i på ett bra sätt. Alliansen har gjort en positiv förändring av den svenska Vitrysslandspolitiken. Biståndet har ökats från till för att bryta isoleringen av den vitryska befolkningen. utsågs den första svenska ambassadören med placering i , och snart öppnas äntligen en ny svensk ambassad. Vissa ambassader läggs ned, men andra ambassader öppnas. Att vi får en svenska ambassad i är väldigt viktigt för kontakterna med och stödet till demokratirörelsen i landet. Det är lovvärt att och EU vill bidra till stabilitet och välstånd öster om nuvarande gränser. måste vi noga övervaka att partnerskapet främjar demokrati och frihet och innebär att det är medborgarna som får ökad stabilitet och ökat välstånd inte att eller andra odemokratiska politiker får sola sig i EU:s glans. Avslutningsvis vill jag också ta upp . Vi är alla medvetna om den svensk-eritreanske journalisten som har suttit i fängelse i under fruktansvärda former. Det pågår en stor namninsamling på vissa tidningars hemsidor. Här i är det mer än 267 ledamöter som har skrivit på ett upprop till president för att ska friges. Det är väldigt viktigt att vi driver på i denna riktning. Jag vill också passa på att inbjuda ledamöterna i utrikesutskottet till den teaterföreställning som den tvärpolitiska i anordnar i partimatsalen . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 80 () replik: är känt för att värna de mänskliga rättigheterna. Ni brukar också säga att alla rättigheter är odelbara, universella och så vidare. Men sedan pratar ni alltid om de politiska rättigheterna och nämner väldigt sällan de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. I mitt inlägg tog jag upp att regeringen inte tänker ratificera tilläggsprotokollet till de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Jag har också fått uppfattningen att man till och med nästan motarbetade att det skulle tillkomma. Jag skulle vilja veta vad egentligen tycker i den frågan. Är de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna lika viktiga som de politiska? Eller tycker ni inte det? I så fall talar ni mot er själva vid ett antal tillfällen. Jag tog i mitt inlägg upp också dubbelmoralen när det gäller och asylpolitiken. Vi är alla väldigt måna om att ska komma tillbaka till och att vi ska få ut honom från . Men som så många arbetar för att få honom hit igen och tar upp det i olika debatter skickar vi asylsökande som kommit till och som har flytt från samma regim som håller fängslad tillbaka till och menar att de inte har skyddsskäl. Det finns till och med eritreaner här i som har barn i och alltså rätt att få stanna här men som ändå ska skickas tillbaka. Då vet vi att de aldrig kommer att kunna komma tillbaka och träffa sina barn igen. Vad har för uppfattning i den frågan? 81 i (fp) replik: Alla mänskliga rättigheter är självklart viktiga. Men jag tror att det också är viktigt att vara medveten om att det finns en skillnad mellan de sociala och de ekonomiska rättigheterna och de politiska rättigheterna, och det är att det krävs betydande pengar för att uppnå sociala och ekonomiska rättigheter. Det finns många fattiga länder som skyller på att de är så fattiga att de därför inte kan respektera mänskliga rättigheter. Jag tycker att det är väldigt viktigt att vara tydlig med att även fattiga länder kan uppnå de politiska rättigheterna. Det finns ingen anledning för , eller andra länder att skylla på sin fattigdom och säga att det är därför som de inte kan ordna en rättvis rättegång eller att skylla på det för att man spärrar in och torterar människor. De politiska rättigheterna kan alltså alla länder se till att implementera på en gång. Det är ändå en skillnad mellan dessa rättigheter på det sättet. När det gäller asylpolitiken och vet att , och ett antal andra partier såg till att införa en mer rättssäker asylprocess. Den har verkat två , och vi får utvärdera hur det systemet fungerar. Som enskild riksdagsledamot kan jag inte lägga mig i hur en migrationsdomstol väljer att tolka den lagstiftning som vi har satt på plats. Men jag kan förstå frustration över att det finns flyktingar som skickas tillbaka till . Det är upp till domstolen att se till varje persons flyktingskäl. Det är ställt utom tvivel att är ett fruktansvärt land. är till och med det värsta landet enligt Reportrar utan gränsers index över pressfriheten i världen. Av alla länder på jorden är det farligaste landet för en journalist att vistas i. 82 () replik: Först vill jag tacka för det svaret. Det är första gången som jag från har fått en liten förklaring till skillnaden mellan politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Det handlar alltså om pengar. Ja, självklart är det dyrt att i vissa länder upprätthålla alla olika mänskliga rättigheter. Men när vi talar om mänskliga rättigheter och om att ska ratificera ett tilläggsprotokoll om mänskliga rättigheter ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter handlar det om vårt förhållande till våra egna medborgare, inte om de andra länderna. Vi ska väl underteckna protokollet så att svenska medborgare kan ställa oss till svars om vi inte uppfyller vår del av förpliktelsen, eller hur? Jag kan inte förstå varför inte skulle kunna underteckna det här protokollet. Det är väldigt bra att så många länder som möjligt ratificerar det så att det finns en rimlig chans för människor att föra talan mot länder som inte uppfyller sina förpliktelser. Det är väldigt bra att du, , tar upp just att är ett fruktansvärt land, att är det land som rankas som allra värst för bland annat journalister. Det är sant att vi har en rättssäker prövning, men den utgår från en relativt gammal lagstiftning. När vi antog utlänningslagen antog vi den för att få till stånd en rättssäker prövning. Men vi hade kvar väldigt mycket av gammalt som inte var riktigt bra. Det skulle göras en översyn. Denna är på gång, men den tar oerhört . Jag vet inte om ni är beredda att faktiskt ändra någonting i samband med den översyn som kommer. Jag hoppas verkligen att , , och, allra helst, gör något åt saken och det fort, för så här kan vi inte ha det. 83 i (fp) replik: Först gäller det de sociala och ekonomiska rättigheterna. Om man ser sig om och ser hur det är i världen och om man hör på den debatt som pågår inom FN-systemet, till exempel i FN:s kommission för mänskliga rättigheter som jag besökte i , märker man att väldigt många länder skyller på fattigdomen i det egna landet och säger: Vi kan inte uppfylla kraven på att våra medborgare ska slippa fängslas utan rättegång. Det handlar om rätten att slippa bli torterad och om rätten till liv om dödsstraffet. är ett exempel på de många länder där man ofta säger: Vi har en mycket bra läkarvård, så kritisera inte oss för att vi har fängelser som är överfulla med politiska fångar! Som liberal tycker jag att det viktiga är att kämpa för alla mänskliga rättigheter. Men det finns också en skillnad. Jag tycker inte att rätten till lika lön är lika viktig som rätten att slippa bli torterad eller som rätten till livet, till att inte bli utsatt för dödsstraff. Där finns det en viss skillnad. Det är trist att inte kan hålla med om och erkänna att detta med fattigdom missbrukas. Fattigdomen används som en ursäkt för att inte respektera människors grundläggande politiska och civila rättigheter till exempel i , eller . När det gäller asylpolitiken pågår en översyn. Vi får se vad den leder fram till. Det är en viktig fråga som vi båda får följa. 84 HANS () replik: Klockan börjar bli lite mycket.