prot · GX0932 · 2009-11-18 00:00:00 — Vi anser att alla ska betala lika mycket i skatt för lika inkomst. I vårt förslag betalar alltså en pensionär, en som är sjuk eller arbetslös och en som har jobb lika mycket i skatt för samma inkomst. Hur blir då utfallet för ett restaurangbiträde? Jo, hon får betala mer i skatt med vår politik, men efter att a-kasseavgiften och fackföreningsavgiften är betald får hon mer i plånboken. Har hon oturen att bli arbetslös, vilket tyvärr inte är så ovanligt, får hon mer i plånboken . Ett butiksbiträde får betala mer i skatt med vår politik, men hon får kvar efter att ha betalat a-kasseavgiften och fackföreningsavgiften. En montör på och det är många av dem nu som blivit arbetslösa får med politik 3 000 mer i plånboken vid arbetslöshet. Han får betala mer i skatt, men när fackföreningsavgiften och a-kassan är betalda blir det enbart mindre i plånboken. Det är en rättvisare och jämlikare politik. Vår skattemodell innebär att alla med löneinkomster upp till 20 000 får betala lika mycket i skatt som . De med högre inkomster får avstå lite av sina skattesänkningar men får i stället en bättre trygghet och ett där fler har jobb och kan försörja sig. En pensionär med 14 000 i pension får mer i plånboken och en student ungefär lika mycket. Vi utjämnar inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män som har ökat med under den här regeringen. Som sagt leder budget till 70 000 fler jobb. Det är jobb som skapas genom förbättringar i välfärden, genom bostadsbyggande, genom investeringar i miljö- och klimatåtgärder. Du kanske får betala några kronor mer i skatt med vår politik om du har ett jobb, men tillhör du de av befolkningen som har lägst inkomst får du mer pengar i plånboken. Dessutom får du se att arbetslösheten minskar och sysselsättningen ökar, och du slipper se 50 000 utförsäkrade från sjukförsäkringen och får i stället en sjukförsäkring där du har rätt att vara sjuk och till och med att få hjälp med rehabilitering. Du får en ökad trygghet genom att du har råd att vara med i både fack och a-kassa och får ut av din inkomst vid arbetslöshet. Du får se jämställdheten öka. Du får godare möjligheter till vidareutbildning och omskolning. Du får kort sagt leva i ett omtänksamt land där vi var och en bär på insikten om att vi alla är både sköra och starka . Det rödgröna samarbetet prioriterar jobb, frihet och trygghet. Vi tar klimatutmaningen på största allvar och menar att den utmaningen inte kan vänta till bättre tider. Bästföredatum är redan passerat. Ju längre det dröjer desto dyrare blir det. Låt oss bygga ett humant, omtänksamt och utvecklande land, ett rödgrönt . Jag yrkar bifall till våra tre reservationer. 4 (): För att inte glömma bort det ska jag börja med att yrka bifall till reservationerna 3, 6 och 9. har genomlidit en kris, en ekonomisk kris. Det har varit en stark storm som liksom skeppet surrat alla fast vid masten. Man har stängt luckorna, man har genomlidigt en rejäl storm på havet. Egentligen har man stängt allting. Tyvärr är det många som har blivit kvar på däck. Det är många som vi nu upptäcker spolats över bord. Det är många som man har glömt bort i denna kris. Det är sjuka, det är ungdomar, det är arbetslösa, det är människor som inte har någon trygghet kvar. Låt oss tänka efter och ta till oss vad ordet kris egentligen betyder. Då får vi gå tillbaka till grekiska. Ordet kris har en betydligt djupare betydelse. Det är en väg till förändring. Det är en möjlighet till förändring. Varje kris som man går igenom är också en tankeställare: Är det någonting i vårt samhälle som måste ändras, en väg som måste ändras i den politik vi för eller någonting i det som vårt svenska samhälle är på väg till? Då måste man se efter om vi har ett långsiktigt hållbart samhälle som kan ge trygghet till våra invånare , på lång sikt. Vi kan konstatera, särskilt när vi bara har kvar till : Nej, vi har inget långsiktigt hållbart samhälle. Ingenstans i hela världen har man ett långsiktigt hållbart samhälle. Vi måste göra åtskilliga genomgripande förändringar för att vår värld över huvud taget ska ha en chans att klara sig framöver. Det är kanske till och med så att vi i tillhör dem som är mer lyckligt lottade. Vi tvingas inte att ha regeringssammanträden på havets botten, som på . Regeringen kan fortfarande vara i , och kan sammanträda i den här kammaren. Det är utgångspunkten för oss i när vi tittar på hur vi kan använda denna kris till att förändra samhället, använda denna möjlighet till förändring, till omtanke, till att förändra tankevärlden. Då handlar det om investeringar, att investera i ett långsiktigt hållbart samhälle. Det är en politik där vi från den rödgröna sidan tänker väldigt lika, där vi har en gemensam bild av hur vi bygger ett framtida . Det handlar om investeringar. Det handlar om stora järnvägsinvesteringar, om alternativa energikällor, om att bygga om och energieffektivisera bostäder. Det handlar om investeringar som ger jobb, jobb till de alla arbetslösa som alliansregeringen har glömt kvar på däck och som riskerar att spolas över bord, till de ungdomar som inte får jobb, som inte har utbildning, som har fel utbildning, som måste omskola sig. Från sida föreslår vi i vår budget 47 miljarder till dessa investeringar. Det skulle ge 70 000 jobb. Vi menar att det är så vi förenar möjligheten till samhällsförändring, möjligheten att ställa om rodret, med det behov vi har att bemöta krisen och skapa de jobb som vårt samhälle behöver för förändring. När vi tittar oss omkring i och jämför ser vi att det här har skötts ganska olika i olika länder. har jag inte kompetens nog att betygsätta hur länderna sköter krisen och investeringarna, men jag noterade med visst intresse den rankning som gjort. Det stod om det i . Vår finansminister fick en väldigt fin rankning som nummer fyra av finansministrar. Problemet som jag ser det är bara att det som vann på var politiken, inte ekonomin. På ekonomisidan hamnar han som nummer femton. Det som jag tyckte var intressant var att jämföra med ettan, finansminister. Hon har sett till att man i har satsat av investeringarna på omställning av samhället , till och och enbart 2,7. Det visar lite grann hur den här regeringen tänker när det gäller att utnyttja krisens möjligheter till att skapa ett nytt långsiktigt hållbart samhälle. Det verkar inte existera, allt är tomma fraser. Det är allvarligt om man inte tar till vara de möjligheter som finns i en kris att ställa om. Då missar man chansen, då kommer krisen om och om igen och det ansvar man har fått att leda ett land riskerar att gå helt åt pipan man inte tar möjligheten att vid rätt tillfälle ställa om. Det är nämligen viktigt att vi ställer om . Det är viktigt att vi gör investeringar som både ger jobb och sätter en ny inriktning för . En annan punkt som gör mig väldigt orolig, och som de två föregående talarna var inne på, är det här med kommunerna. Den svenska välfärden bygger på ett helt annat sätt än något annat land som jag vet i alla fall på kommunernas arbete. Jag var och hälsade på i , en skånsk kommun med borgerlig majoritet, borgerligt styre. De har fått 59 miljoner extra i kommunbidrag. Inget ont att säga om det. Jättebra att de har fått stöd, men de har bara fått det . Av 59 miljoner kommer de inte att göra av med 26 miljoner, därför att det inte är ekonomiskt ansvarsfullt att anställa personal och finansiera långsiktiga kostnader med engångspengar. De har dem nämligen bara . Trots detta bidrag måste de skära ned i barnomsorgen med 7 ½ procent. Trots ökade barnkullar, trots fler barn i förskolan måste de skära ned, trots att de får pengar över. Jo, därför att de har en ansvarsfull ekonomi. De vet att de inte kan anställa folk som de måste avskeda direkt . Jag förstår dem. Det är ansvarsfull ekonomi. Det som inte är ansvarsfullt är att denna regering inte ger dem pengar . Det är oansvarigt. Det är oansvarigt på lång sikt, och det bäddar för att kommunerna och därigenom utbildning, socialtjänst och äldreomsorg kommer att få det rejält svårt 2011, särskilt när de dessutom måste ta hand om de utförsäkrade, de människor som ramlar ur system. Nästa problem är den kalla handens politik, som har kallat den. Regeringen har upprättat en karusellverksamhet där man blir utförsäkrad från . Då ska man stå till arbetsmarknadens förfogande. åker man in i system igen. Är det den nya arbetslinjen, en karusellverksamhet mellan arbetsförmedling och sjukförsäkring? Är det någon arbetslinje? Jag tycker att det verkar vara ett väldigt konstigt sätt att låta människor hamna utanför, att man i krisens storm blåser av i stället för att försöka se till att de blir friska. Vad ska man göra i stället? Naturligtvis måste vi se till att vi får ett trygghetssystem som håller långsiktigt, inte utnyttjas men som gör att människor har chans att bli friska. Vi måste se till att utbildningssystemen bygger upp framtiden, att ungdomar och även äldre får chansen att fortbilda sig, omskolas och så vidare. Ungdomarna i riskerar nu att alltmer låsas in av tidigare val, att vara förbjudna att läsa upp sina betyg på komvux om de inte är underkända och att hamna i en högskola där kvaliteten blir allt sämre och undervisningstiden som lärarna har för sina elever inte håller. Det är där som den rödgröna bilden av ett framtidens behövs. Vi behöver ett ansvarsfullt långsiktigt hållbart samhälle där det finns både jobb och utbildning, ett möjligheternas i stället för en omöjligheternas återvändsgränd. Det är där både och de rödgröna förslagen bildar en möjlighet. Tyvärr ser jag inte den möjligheten i regeringens politik. 5 (): Valet 2010 kommer att bli ett tydligt vägval. Två huvudalternativ kommer att stå mot varandra, på ena sidan alliansregeringens arbetslinje, där människor får mer makt över sina liv och där det personliga ansvaret uppmuntras. Mot detta står ett rödgrönt alternativ som i många delar spretar åt olika håll. Men kan man se en röd tråd genom deras olika förslag. Det är högre skatter, mer bidrag och en stor tilltro till att politiska konstruktioner som fonder och program ska lösa problemen. Arbetslinjen står mot bidragslinjen. Politikermakt står mot egenmakt. Den politik som vänsteroppositionen står för är i allt väsentligt densamma som svenska folket förkastade i valet . Skillnaden mot är en ny s-ledare samt att vi nu också riskerar att få som utrikes- eller finansminister. Någon politisk omprövning är det svårt att hitta, åtminstone i konkret sakpolitik. vill höja skatten för löntagare, företagare, villaägare och investerare, således inget nytt under solen. Självklart är ingen regering perfekt, och ingen väljare är till nöjd med det som en regering eller riksdagsmajoritet gör. Men vad väljaren måste fråga sig är: Vem vill jag ska leda landet? Vem ska sitta vid rodret när de ekonomiska stormvindarna viner? Det är det valet handlar om, och det är också vad den här budgeten och diskussionen ytterst handlar om. Den ekonomiska politiken har satts på hårda prov under 20082009. Vi har haft en kortslutning i det finansiella systemet som har präglat hela världens ekonomi. Vi har haft hot om en rejäl ekonomisk härdsmälta. Och det kunde ha gått ännu värre än vad det har gjort. Många av de akuta och allvarliga problemen har kunnat mötas med en god internationell samverkan och samarbete. Här har inte minst EU spelat en viktig roll. Tack vare att vi också haft goda fungerande institutioner har vi kunnat hantera många av de här problemen. Vi har kunnat dämpa risken för en riktig ekonomisk härdsmälta. Jag tror att det är en viktig lärdom att dra av krisen att vi behöver mer av samverkan över hela världen. Vi behöver fungerande institutioner, och det europeiska samarbetet är oerhört viktigt. En annan viktig lärdom att dra av den kris som hela världen fortfarande brottas med är vikten av ordning och reda i offentliga finanser. Då kan vi hantera kriser som kommer mycket bättre. Vi kan också klara oss snabbare ur krisen utan dramatiska skattehöjningar eller nedskärningar. Den mycket skarpa problembilden som finns runt omkring oss saknar man mycket när man lyssnar på oppositionens företrädare. De gör jämförelser som om den ekonomiska krisen inte fanns. Jag tycker att det är att verkligen försöka förleda dem som lyssnar på detta. När den ekonomiska vårpropositionen presenterades var det ekonomiska och statsfinansiella läget mycket allvarligt. Alla kurvor pekade brant nedåt. Osäkerheten var mycket stor om hur djup och hur långvarig den ekonomiska krisen skulle bli. har situationen stabiliserats något och allt fler börjar tala om att botten är nådd och att vi kan se tecken på en vändning. Men utmaningarna för svensk ekonomi är fortsatt stora. Som någon uttryckte det är det positivt att ekonomin har landat på fötter, men problemet är att vi står i en djup grop. De senaste bnp-siffrorna visar att vi tillhör den grupp länder som redan inlett en återhämtning. Hushållen har börjat konsumera mer, det kraftiga fallet i exporten har stannat av, orderingången till industrin ökar och optimismen börja stiga bland såväl hushåll som företag. kommer av allt att döma att vara ett av de få länder som kan komma ur denna kris, om nu prognoserna håller, utan att behöva genomföra tuffa besparingar eller ta till kraftiga skattehöjningar. Det är tack vare just de goda offentliga finanserna och en stark arbetsmarknad när krisen inleddes, men det är också tack vare ett ansvarsfullt agerande från regeringens sida under krisen. Alliansregeringen vill jobba ur krisen. Det är endast genom att fler arbetar, betalar skatt och bidrar till vårt gemensamma välstånd som vi alla kan få det bättre. När fler betalar skatt får vi in mer skattepengar utan att behöva höja skattesatserna. Det är så vi möjliggör satsningar som exempelvis sänkt skatt för pensionärer och höjda studiemedel som finns i denna budget. Det är endast så vi kan värna välfärdens kärna långsiktigt i våra kommuner och landsting och säkerställa tillgänglighet och kvalitet i vård, skola och omsorg. Skattesänkningarna vi genomför i form av ett jobbskatteavdrag, även kallat förvärvsavdrag, riktas särskilt till låg- och medelinkomsttagare. Det gör det mer lönsamt att arbeta och att vara företagare. Det ökar sysselsättningen och tillväxten långsiktigt och förbättrar de offentliga finanserna. Det konstaterar både och . Jobbskatteavdraget har inneburit att exempelvis ett vårdbiträde fått en extra månadslön . Det är en ganska rejäl lönehöjning. Jobbskatteavdraget är också så konstruerat att den största procentuella sänkningen av skatten går till dem som tjänar minst. Ja, men pensionärerna då? Borde de inte också få en skattesänkning? Först är det viktigt att slå fast att det är rimligt med ett förvärvsavdrag för dem som förvärvsarbetar. Det är mer kostnader med att arbeta, och under alliansregeringen har vissa avdragsmöjligheter försämrats för löntagarna. Det är också viktigt att uppmuntra till arbete genom att bland annat göra det mer lönsamt att arbeta. Forskningen visar att arbetsmarknaden fungerar bättre och att arbetslösheten blir lägre när man sänker skatten på arbete på detta sätt. När vi får fler människor i arbete får också pensionärerna mer i pension; så fungerar vårt pensionssystem. instämmer i detta synsätt. Pensionärerna har självklart rätt till en bättre ekonomisk situation. Det är jag som kristdemokrat den förste att hävda. Alliansregeringen har också sänkt skatten två gånger för pensionärerna med sammanlagt 5 ½ miljard kronor. Skattesänkningens fördelningspolitiska profil liknar den som gäller för jobbskatteavdraget: De som tjänar minst få den största procentuella sänkningen. Under Socialdemokraternas senaste vid makten sänkte de inte skatten för våra pensionärer. Om det är så viktigt för dem , varför gjorde de inget då? Lägger vi ihop de två skattesänkningar vi gör för pensionärerna 2009 och 2010 blir den totala sänkningen för en pensionär med garantipension och för en pensionär med i årlig inkomst ca . Det är pengar, men självklart behövs det mer. När Socialdemokraterna säger sig vilja utjämna skatteskillnaderna mellan dem som arbetar och dem som inte gör det sker det inte i första hand genom sänkt skatt för pensionärerna utan genom höjd skatt för löntagarna. En pensionär med en pensionsinkomst på får utöver regeringens politik en skattesänkning på per dag med Socialdemokraternas politik. Det är mindre än vad en liter mjölk kostar. När man skrapar bort retoriken blir skillnaden alltså inte större. ambition är självklart att gå vidare med ytterligare skattesänkningar steg för steg för att förbättra situationen för våra pensionärer. Det är viktigt att betona att det i grund och botten är arbetslinjen som gynnar pensionärerna bäst. Frågan är hur de rödgröna ska säkra de framtida pensionerna när deras sammantagna politik försvagar arbetslinjen. På kort sikt får vi räkna med tiotusentals färre jobb och på lång sikt ännu fler med den politik som föreslås av oppositionen. Det blir effekten när man höjer skatten på arbete, gör det mindre attraktivt att jobba och dyrare att anställa. skattealternativ innebär en skattehöjning på för varenda svensk, ung som gammal. Alla, från skolbarn till pensionärer, får mer i skatt . Det blir dyrare att jobba och att anställa. De rödgröna överger arbetslinjen, vilket innebär att färre personer kommer att betala skatt till kommuner och landsting. Det leder långsiktigt till sämre resurser för bland annat äldreomsorg och sjukvård. Vänsteroppositionens nya kelgris är . Det är ett expertorgan som regeringen har tillsatt och som oppositionen hänvisar till ganska ofta numera. Bland dem som sitter i rådet finns professor och förre socialdemokratiske finansministern . Låt oss inte bara ta några lösryckta meningar utan verkligen titta på vad skriver i sin utvärdering av regeringens budgetproposition . Regeringen får väl godkänt på punkt efter punkt. Stimulanserna av ekonomin är i rätt storleksordning, det fjärde jobbskatteavdraget skapar ytterligare jobb när konjunkturen vänder, jobbskatteavdraget som sådant är en mycket effektiv metod för att långsiktigt öka sysselsättningen och utredningen om en stabilitetsfond för kommunerna är rätt tänkt. Frågan är varför oppositionen inte vågar läsa ordentligt vad skriver och erkänna att det därifrån i allt väsentligt ges ett gott betyg till den förda politiken. Det mesta av dessa pengar är tillfälliga, men en hel del är permanenta. Exempelvis stiger det generella statsbidraget med . Dessutom ökas resurserna till kommuner och landsting redan i budgeten med motsvarande . Jämfört med 2006 har vi 2010 förstärkt resurserna till kommun- och landstingssektorn med . Det är enorma summor som förs från staten till kommunerna. Till detta ska läggas att kommunerna får ytterligare miljardbidrag i form av återbäringar från Kommuner och Landsting och från de pensionsbolag man äger. Det är alltså stora resurser kommuner och landsting får och åren framöver. Självklart är syftet att värna välfärdens kärna och undvika drastiska uppsägningar och nedskärningar på grund av den ekonomiska krisen. Man ska få mer tid på sig att ställa om. När skatteinkomsterna från arbete börjar öka igen kommer det givetvis också att förbättra kommunernas ekonomi. Vi måste noga följa utvecklingen i kommunsektorn och se vad man eventuellt ytterligare kan göra. Jag vill dock påstå att kommuner och landsting har fått en rejäl resursförstärkning, vilket gör att de klarar sig ganska helskinnade genom den mycket svåra ekonomiska situation som och hela världen befinner sig i. Jobben är den stora utmaningen. Den sista kurvan som vänder uppåt i en konjunkturuppgång är sysselsättningen. Vi behöver fundera vidare på hur vi kan påskynda utvecklingen för att minska risken för långtidsarbetslöshet. Vi måste stödja människor som är arbetslösa och aktivera dem på olika sätt. Det görs en hel del i budgeten, men regeringen och majoriteten får fundera på vad vi kan göra ytterligare för att förfina de instrument som finns. Vi måste lära oss av 90-talet att alla åtgärder man vidtar av arbetsmarknadspolitisk karaktär inte är långsiktigt goda och riktiga. Det gäller att göra rätt saker som långsiktigt stärker arbetsmarknaden och får ekonomi att fungera bättre. Socialdemokraternas budgetmotion har . Det låter mycket bra. Men vad är det då för jobbpolitik man för? Man vill ha höjda skatter för ungdomar . Man vill ha höjda skatter för främst låg- och medelinkomsttagare med jämfört med regeringens politik. Man vill återinföra förmögenhetsskatten något som driver kapital ur landet och försämrar företagsklimatet. Man vill avskaffa avdragen för hushållsnära tjänster som skapar tusentals nya jobb. Man vill återgå till en gammal Amspolitik och a-kassepolitik som bidrog till att människor slogs ut från arbetsmarknaden. Vi kristdemokrater och alliansregeringen kommer aldrig att acceptera denna politik. Vi kommer inte att straffbeskatta ungdomar som vill in på arbetsmarknaden. Vi ska inte straffbeskatta husägare för att de har amorterat bort sina lån och vill bo tryggt i sina bostäder när de blir äldre. Vi kommer inte att återinföra en förmögenhetsskatt som driver pengar ur landet. Vi kommer inte att föra en politik som gömmer undan folk i olika sjukförsäkringar om de kan jobba . Vi kommer inte att låta barn, gamla och sjuka drabbas av nöd för att staten inte sköter sin ekonomi på ett hållbart och långsiktigt sätt. Det är detta debatten ska handla om fram till valet , och budgeten är en viktig värdemätare på vad de politiska alternativen vill. 6 () replik: Jag har länge försökt att ta reda på vad som är vinst av att delta i den borgerliga regeringen. Det är inte lätt att se när man skådar det så här lite utifrån. Om man tänker på valrörelsen var det en första profilfråga som de flesta kommer ihåg som hade. Det var frågan om sänkt bensinskatt. Den skulle sänkas rejält. Det första regeringen gjorde var att höja bensinskatten. Jag tror att många kristdemokratiska väljare blev förundrade. Det andra har varit att satsa på äldreomsorg, vård och skola. Vi har sett siffrorna från . Det är 30 000 färre kommunalanställda detta kvartal jämfört med kvartalet . Det tredje var pensionärerna. säger plötsligt att det är rimligt att pensionärerna ska straffbeskattas. På vilket sätt är det rimligt? Pension har i alla länder och under årtiondena setts som uppskjuten lön. Man tar en del av sin lön i form av avgifter och lägger undan för den dagen man lämnar arbetet som pensionär. På vilket sätt kan du motivera att när man tar ut den uppskjutna lönen, det sparandet, ska det beskattas hårdare än när man arbetar? Sysselsättning kan det inte handla om. Jag har redovisat hur sysselsättningen kraftigt minskar, men inte bara det. På grund av en misslyckad arbetsmarknadspolitik säger nu samtliga ekonomer att den långsiktiga arbetslösheten ökar. Nästa gång vi kommer i en högkonjunktur blir det inte lika många sysselsatta som i förra högkonjunkturen. Det drabbar återigen pensionärerna, eftersom det drabbar pensionerna. Du måste förklara, , hur det kan komma sig att du tycker att det är rimligt att uppskjuten lön, pension, ska beskattas hårdare. Är det för att du menar att pension är ett bidrag och ska beskattas hårdare än arbetsinkomst? 7 () replik: Det är korrekt att bland annat äldreomsorg har varit och är en viktig fråga för oss kristdemokrater. Därför sker ett omfattande utvecklingsarbete för att långsiktigt stärka en god äldreomsorg. Vi har infört mycket mer tydliga kvalitetsjämförelser med möjlighet för både brukare och kommuner att jämföra kvaliteten i äldreboende och service. Vi har infört mer av valmöjligheter för de äldre när det gäller äldreomsorgen. Vi har kortat sjukvårdsköer och jobbar intensivt med detta, och vi stimulerar kvalitetsutveckling. Det är självklart att kommunerna, som står för mycket av den praktiska verksamheten, också de har känt av den ekonomiska kris som har skakat om hela världen och även Kommunsverige.