prot · GW0996 · 2009-04-02 00:00:00 — Den måste minska sina utsläpp, måste gå över till lågsvavlig olja, och branschen själv måste ta initiativ till olika miljöåtgärder som lägre fart och bättre motorer. Detta görs också mer och mer från branschens sida. Vi har talat om eco driving när vi diskuterade detta. Trots att sjöfarten relativt sett är ett miljövänligt transportsätt smutsar den ned avsevärt. Det är också nödvändigt att det sker mycket och snabbt med tanke på den ömtåliga och alltför belastade och förstörda del av jorden som är havet. Vad är det då som händer? På EU-nivån har en lång rad handlingsprogram, direktiv och rättsakter som rör sjöfart och havsmiljö antagits eller är på väg att antas. Som exempel kan jag nämna följande. Det handlar om det tredje sjösäkerhetspaketet som antogs av . Det innehåller bland annat direktiv om flaggstaternas ansvar att uppfylla vad IMO:s konventioner föreskriver. Det handlar om hamnstatskontrolldirektivet med en ändring vad avser ökad kontroll av högriskfartyg och regler för övervaknings- och informationssystem och direktiv om redares skadeståndsansvar. Det är kommissionens grönbok om en framtida havspolitik och en integrerad havspolitik med förslag om minskade utsläpp från sjöfarten och ett fördjupat samarbete mellan branscher och myndigheter med bäring på sjöfarten. Det gäller ett ramdirektiv om marin strategi för att skydda hav och för att uppnå betydande förbättringar av havsmiljön till 2020. Det är ett direktiv som ska vara implementerat i medlemsstaterna . Ett förslag till en europeisk hamnpolitik finns redan, och en handlingsplan för att inrätta ett europeiskt område för sjötransporter utan hinder lades fram . Syftet med denna är att öka sjöfartens attraktivitet, effektivitet och konkurrenskraft som miljöskyddet förbättras. Åtgärder föreslås på såväl EU-nivå som medlemsstatsnivå på såväl kort sikt till 2010 som medellång sikt till 2013 och med en uppföljning planerad till 2012. med denna handlingsplan kom också ett meddelande om strategiska mål och rekommendationer för EU:s sjöfartspolitik med krav på åtgärder för förbättrad miljöprestanda och säkerhet, ökning av närsjöfarten och överförande av gods från väg till sjö samt förslag till avhjälpande av bristen på kvalificerat sjöfolk. Först kommer EU:s särskilda strategi för att presenteras. EU:s insatser när det gäller sjösäkerhet och havsmiljö är dessutom intimt förknippade med IMO:s arbete och handlar i mångt och mycket om att se till att de internationella överenskommelser som träffats inom IMO också effektivt och enhetligt införs i medlemsstaterna. Den lade fram en proposition om en sammanhållen svensk sjöfartspolitik med förslag till konkreta åtgärder i form av bland annat förstärkt internationellt samarbete med fokus på och , en ny samlande myndighet för havs- och vattenfrågor, utvecklad sjöövervakning, och , åtgärder avseende barlastvatten och förbud mot utsläpp av toalettavfall, begränsningar av sjöfartens utsläpp till luften samt skydd för havsmiljön i . Till detta lär vi mer i detalj få återkomma i en debatt senare här i kammaren. Men jag ville nu nämna det här som exempel på att både vi och EU och naturligtvis även andra internationella organ intensivt arbetar med miljö- och säkerhetsfrågor avseende sjöfarten. Trots att så gott som allt det arbete som föreslås i s-, v- och mp-motionerna redan pågår eller också föreslås i propositioner eller utredningar eller är på gång på annat sätt vilket mycket tydligt förklaras i utskottets betänkande har oppositionen sju reservationer. När det gäller sjöfarten i och PSSA-åtgärder, som reservation 1 handlar om, delar utskottet självfallet reservanternas uppfattning att det är av yttersta vikt att värna miljö, vilket klart framgår av betänkandet. Mycket arbete pågår på många olika plan med detta syfte, och arbetet med PSSA-anknutna skyddsåtgärder drivs vidare. Skyddsåtgärder avseende godtogs av IMO , med ikraftträdande . När det gäller skyddsåtgärder runt pågår ett arbete med att ta fram krav inför en ansökan till IMO. Ytterligare skyddsåtgärder diskuteras av , och uppföljning sker kontinuerligt. Helcoms handlingsplan, som tidigare nämndes här, ska genomföras så snart det bara går. är ordförandeland i Helcom åren 20102012 och driver frågan. Sjöfart i arktiska områden är en oerhört angelägen fråga som tas upp i reservation 2. Inom pågår ett arbete i syfte att stärka de säkerhets- och miljörelaterade frågorna gällande arktisk sjöfart ett arbete som snart kommer att redovisas. Som jag tidigare nämnde är skyddet av havsmiljön i ett område som tas upp i havspropositionen, där det framhålls att det är bråttom med att ta konkreta steg avseende bestämmelser, regler och överenskommelser. Regeringen är pådrivande i arbetet och vill självfallet se resultat då tar över ordförandeskapet i . är det värt att notera att frågorna om sjöfart och exploatering av såväl naturresurser som landområden i även har många klart politiska och ekonomiska implikationer, något som troligen inte kommer att underlätta arbetet. I stället kommer det att krävas insatser och ett förstärkt samarbete på såväl nordisk som europeisk nivå ja, självfallet även globalt utöver det vanliga. När det gäller utsläpp av kväve- och svaveloxider vill reservanterna att regeringen fortsätter att med kraft driva frågan om åtgärder mot sjöfartens utsläpp. Vad gör då regeringen? Jo, precis detta: Förutom de skärpta kraven på miljödifferentiering i systemet med farledsavgifter arbetar man på system för handel med utsläppsrätter för kväve- och svaveloxider inom sjöfarten och redovisar i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat att man vill agera för att den internationella sjöfarten inkluderas i ett sådant system. Vidare uttalar man att man fortsatt vill vara drivande inom IMO:s arbete med att begränsa sjöfartens utsläpp av luftföroreningar och att man vill medverka till satsningar för att utveckla bra övervakningssystem. Dessutom har regeringen inlett en dialog med oljebolagen i för att få till stånd en ökning av utbudet av bunkerolja, miljöklass 1. När det gäller pågår, på svenskt initiativ, ett arbete inom IMO. Det gäller då ett samarbete om standardisering av landanslutning av el i syfte att bland annat minska investeringskostnaderna. Europeiska kommissionen kommer snart att lägga fram ett förslag till ett direktiv för att underlätta landströmsinstallationer. Frågan om skattebefrielse för landansluten el för fartyg bereds inom regeringen. Jag kan inte låta bli att i det här sammanhanget notera att Hamn, som ligger långt framme i denna fråga, vilket reservanterna också har noterat, fick transportnäringens miljöpris, Pegasuspriset 2009, dels för sitt breda miljöarbete som bland annat omfattar miljödifferentierade hamnavgifter och ett program för landanslutning av el när fartyg ligger vid kaj, dels för sina 24 dagliga tågpendlar till 22 orter i . Om dessa transporter hade gått på landsväg skulle det ha inneburit utsläpp av ytterligare koldioxid. Ytterligare diesel skulle då ha förbrukats inom parentes sagt. När det gäller utsläpp av olja menar reservanterna att bör fortsätta att aktivt driva på i internationella forum för att se till att de internationella konventionerna skärps för att minska risken för utsläpp av olja och andra farliga ämnen. Men det är ju precis det vi gör! Vi driver på i alla på marknaden förekommande internationella forum i IMO, Helcom, EU med flera för såväl en skärpt övervakning och en effektivare hamnstatskontroll som en bättre trafikreglering och så vidare. Reservation 6 handlar om utsläpp av barlastvatten. En proposition om antagande och genomförande av barlastvattenkonventionen kommer mycket snart. När som 18:e land har ratificerat konventionen kommer vi självfallet att vara pådrivande så att ytterligare minst tolv stater följer vårt exempel på det att konventionen sedan kan träda i kraft. vill jag bara mycket kort jag har ju talat länge nog , men jag är ensam talare på allianssidan här nämna fritidsbåtsregistret. säger jag: Det är inte aktuellt. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 109 () replik: har här gått igenom alla våra reservationer och instämmer i nästan allt som vi har skrivit. Det heter: Det finns, det kommer och så vidare. Men när det kommer till fritidsbåtsregistret är det tummen ned. Förra gången jag ställde en fråga till svarade hon att det i alliansen är som ska svara på frågan. Men eftersom inte är här får jag fråga : Vad är det som gör att man är så negativ till ett fritidsbåtsregister? Det är så många remissinstanser som har sagt ifrån. De remissinstanser som ändå har med de här frågorna att göra har ju sagt att detta är viktigt, att vi borde få ett fritidsbåtsregister. Vad är det då som gör att man avvaktar i det avseendet? Jag kan bara säga jag säger det så slipper du säga något om det att jag beklagar den motion som vi väckte där vi skrev om en skatt. Jag tar helt avstånd från en båtskatt. I stället ska det vara ett fritidsbåtsregister som kan användas vid hanteringen av stulna båtar. Polisen och kan också med ett sådant register få möjligheter att jaga dem som kör för fort och som gör att normala människor inte kan handskas med våra vatten så att säga. Det är vad det handlar om ingenting annat! Vi behöver inte ha någon diskussion om skatt eller inte. Jag är helt motståndare till en båtskatt. Däremot är jag förespråkare för ett båtregister som är självfinansierat. Det är så konstigt att man inte kan gå med i det avseendet. I nästa replik återkommer jag till bunkeroljan. 110 () replik: På vilket sätt ökar sjösäkerhet med just ett statligt register i förhållande till ett register som försäkringsbolagen håller i? I tidigare debatter har jag sagt att det vore bra med en allmän och obligatorisk båtförsäkring och ett register som försäkringsbolagen håller i. är det av fritidsbåtarna som har en särskild båtförsäkring. En del har sin båt försäkrad via hemförsäkringen. Resten har ingenting alls. Men detta är ett svepskäl naturligtvis är det så. sade här tidigare och ni har ju en gemensam reservation att det handlar om skatt, att det underlättar otroligt att införa en fritidsbåtskatt. Men det önskar vi inte göra. Jag kan förstå om ni är besvikna på att inte längre toppar skatteligan och raskt vill fylla på med nya skatter på alla områden, inklusive höjda inkomstskatter, förmögenhetsskatter och båtskatt, så att vi går om igen i tävlingen om högsta skattetryck. Vi säger nej till ett statligt fritidsbåtregister men ja till ett fritidsregister som försäkringsbolagen håller i. Det är minst lika bra för tullen, polisen, sjöpolisen och . 111 () replik: var vi där i skattediskussionen igen. Jag kan säga att jag står fast vid det jag säger, att vi inte har någon diskussion inom vårt parti om att vi ska ha båtskatt. Om sedan ordet statligt båtregister har missbrukats eller inte kan inte jag ta ansvar för. Jag är inte lika säker på att de som bevakar våra vatten har lika stora möjligheter att komma åt ett register som de olika försäkringsbolagen har centralt. Jag tror inte att det kommer att fungera på det viset, utan jag tycker att man ska ha ett register som man också ansvarar för. Det är väl detta att det heter ett statligt båtregister som är problemet för den borgerliga regeringen. För att gå tillbaka till frågan om bunkeroljan sade att det förs diskussioner med de svenska oljebolagen. Jag tycker att det är jättebra att det finns möjlighet att tanka bra oljor i , men det är inte här problemet ligger. Problemet är att det inte är möjligt för svenska båtar som vill köra miljövänligt att bunkra ren bunkerolja i EU och övriga världen. Det är där problemet ligger och inte i , för här har vi det. De båtar som ska bunkra ren olja ute i klarar inte av att göra det. Därför måste frågan drivas gemensamt inom EU, och där tycker jag att vi måste trycka på ännu hårdare. 112 () replik: I den här frågan har vi faktiskt inga olika uppfattningar. Det har vi också konstaterat i tidigare debatter. Det är bra att för en diskussion med oljebolagen i . Det ska också utökas till en bredare diskussion inom EU. Men någonstans måste man börja, och jag tror att det här är en bra början. Jag håller fullständigt med om att vi ska driva den här frågan, för det är dåligt på utbudssidan, och har vi inget utbud är det ju svårt för rederierna att släppa ut mindre. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2008/09:UbU15 Högskolan (redog. 2008/09:RRS11). 113 (): Varslen duggar nu tätt i . De började i verkstadsindustrin och sprider sig som en löpeld över . Och står kommunerna och landstingen på tur att börja varsla folk. Det handlar om lärare, det handlar om sjuksköterskor, det handlar om läkare och det handlar om arbetsterapeuter. kommer man att säga att 2006 var det år då jobben kom. , som sagt, duggar varslen tätt och regeringen är totalt passiv. Ungdomsarbetslösheten närmar sig . är en fruktansvärd siffra. Vi riskerar att tappa en hel generation ungdomar. Vi vet hur det var och vad som hände då, men ingenting händer. I stället för att ge besked till kommunerna om att det kommer pengar så att de slipper säga upp gör man ingenting. Utbildning är det absolut viktigaste att satsa på, såväl när det är kris som när det inte är kris, men ingenting händer. Vi har lagt fram ett förslag, som ni har röstat ned, där vi satsar på totalt 50 000 fler platser än vad den borgerliga regeringen gör. Det handlar om 22 000 platser fler i vuxenutbildning och 4 700 platser . Ni talar om att ni satsar på vuxenutbildning, men har ni fortfarande inte nått upp till den nivå som var innan ni slaktade statsbidraget. I kvalificerad yrkesutbildning föreslår vi 2 500 fler platser bara . När det gäller utbildningsvikariat pratar vi om att vi måste ordna praktik för de nyutexaminerade akademikerna. Vi säger att eftersom det var så många som sökte till sommarkurser måste vi utöka dem. Därför anslår vi pengar till 10 000 fler sådana. Och till högskolan föreslår vi ungefär 4 000 fler platser. Jag är så otroligt trött på att vi har en utbildningsminister i som uttrycker sig väldigt slarvigt att alla inte kan bli akademiker. Nej, vem i hela fridens namn har sagt att alla skulle bli akademiker? Alla vill inte bli folkpartister, och alla vill inte bli akademiker. Så är det. Men varför inte låta de människor som faktiskt vill studera på universitet och högskolor göra det? Varför inte låta de ungdomar som kommer att gå ut i direkt öppen arbetslöshet få möjlighet att förverkliga sina drömmar? är ett litet land men kunskapsintensivt, och det har vi kunnat vara på grund av att vi har satsat på utbildning. Vi har ett högt utvecklat näringsliv, offentliga tjänster i världsklass och framstående universitet. Vi är ett exportberoende land där de produkter och tjänster som vi exporterar har tagits fram med stort kunskapsinnehåll. Men historien hade faktiskt kunnat vara väldigt annorlunda, för vi har i haft och har gott om råvaror som vi hade kunnat koncentrera oss på att exportera i stället för att förädla, men det gjorde vi inte. I stället satsade vi på forskning och utbildning för de många, inte bara för en liten elit, och det har visat sig vara en framgångssaga. När vi befinner oss i den värsta ekonomiska kris som vi har upplevt står vi inför samma vägval. Om vi ska klara globaliseringens utmaningar kan vi inte sänka våra ambitioner i välfärden genom att sänka löner och genom att låta dem som saknar utbildning utföra tjänster i hushållen åt dem som har utbildning och statusfyllda jobb. Vårt val är att i stället investera i utveckling, utbildning och forskning. Ska vi klara oss i konkurrensen och ta oss ur krisen måste vi skapa bättre och modernare produkter och ge alla människor möjlighet att höja sin kompetens och utbildningsnivå. Jag, herr talman, tror på utveckling och tror på utbildning. Därför är det här valet väldigt lätt för mig att göra. Men att tro på utbildning förpliktar. Det ställer krav på oss som gör det, på hur vi prioriterar, på hur vi förhåller oss till våra medmänniskors drömmar och ambitioner. Den som tror på utbildningens kraft och den som själv har kunnat välja en högre utbildning, kanske i hopp om att förverkliga det som den svenske statsministern en gång valde att kalla sina bästa stämningars längtan, kan inte i förneka andra människor möjligheten till utbildning. Därför är vi socialdemokrater och jag så oerhört starkt kritiska till vad regeringen gör , eller rättare sagt vad man inte gör. Man verkar tro att utbildning blir bättre om den ransoneras och vägrar att satsa på utbildning. Trots att nu har några av sina största avgångskullar från gymnasiet bygger man inte ut högskolan. Varje gång man pratar om kvalitet i utbildningarna handlar det om att låta högskolorna betala nedskärningar på andra håll. Man sänker kunskapskraven i gymnasiet för dem som läser på de yrkesförberedande programmen och gör det därmed svårare för dem att komma in på högskolan. Min tro på utbildning har andra dimensioner. Jag vill att fler människor ska få studera. Jag vill att alla slags människor ska kunna studera. Om landet inte ska delas i landsändar där det är gott om valmöjligheter för dem som vill studera medan de är obefintliga i andra delar av landet, måste man satsa på utbildning. har antalet studerande ökat kraftigt i . Det har varit nödvändigt för att upprätthålla svensk konkurrenskraft och för att inte låta utvecklingen stanna av utan låta den gå vidare. Jag skulle vilja säga att för individen har utbyggnaden av den högre utbildningen varit vårt lands viktigaste frihetsreform. Ändå är det tolv länder inom som har en större andel högskoleutbildade än vad vi har. Vi socialdemokrater satte därför upp målet att hälften av en årskull ska börja på högskolan innan de fyller . Många har skakat på huvudet åt detta, men i ett internationellt perspektiv är det helt nödvändigt för . När vi satte upp målet att alla ungdomar som ville skulle kunna läsa på gymnasium var det lika många som skakade på huvudet, men historien gav dem fel. Målet att fler ska kunna läsa på högskolan är också intimt förknippat och sammankopplat med målet om en ökad mångfald bland studenterna. Andelen studenter med arbetarbakgrund är fortfarande alltför låg. Vi kan inte öka mångfalden utan att öka möjligheterna för fler att studera. Vi kan självfallet inte börja sparka ut studenter vilkas föräldrar är tjänstemän eller akademiker, utan det vi ska göra är att bygga ut och styra så att fler människor studerar. Det är så vi gör starkt. Tror man på utbildning och utveckling måste man ta kampen för att alla som vill och har förutsättningar verkligen också vågar ta chansen att studera. Det enda besked som vi har fått från den borgerliga regeringen är att studenterna inte kommer att få någon studiemedelshöjning trots att det är otroligt viktigt just nu när det är kris och efterfrågan behöver stimuleras. Högskoleministern säger att det inte blir någon studiemedelshöjning. Om det hade varit en socialdemokratisk regering hade studenterna redan nu fått mer . Ett annat besked som man levererar är att studentinflytandet, som är så oerhört viktigt för kvaliteten på utbildningarna, kommer att minska när kårobligatoriet avskaffas och man inte tillskjuter tillräckligt med pengar. Det andra beskedet är ett brott mot det livslånga lärandet genom ett minskat antal platser på den kommunala vuxenutbildningen och borttagandet av 25:4-regeln. Det är inte den typen av besked vi behöver just . Vi behöver besked om fler utbildningsplatser, och det ganska rejält. Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 25. 114 AMINEH KAKABAVEH (v): står inför stora utmaningar. Antalet unga som lämnar gymnasiet är rekordstort som arbetsmarknaden försämras kraftigt. Särskilt svårt på arbetsmarknaden har de ungdomar som inte har något slutbetyg från gymnasiet. Den ekonomiska krisen har redan drabbat de ungdomar som har en god utbildning och relevant yrkeserfarenhet. De har svårt att få jobb. Arbetslösheten bland ungdomar är redan hög. Enligt är var fjärde ung person arbetslös. Vi ligger näst högst bland nationerna i EU när det gäller ungdomsarbetslöshet enligt . Högerregeringen har genomfört förändringar i det reguljära utbildningssystemet utan att ta hänsyn till arbetsmarknadens behov. Vi i menar att det redan nu råder brist på utbildad arbetskraft på olika områden. Denna utveckling förvärras av regeringens politik eftersom man har genomfört nedskärningar inom komvuxutbildningen och högskolan. Man har också gjort det svårare att komma in på högskolan genom att till exempel avskaffa den så kallade 25:4-regeln och införa extra meritpoäng för dem som läser extra matematik och moderna språk. Dessutom har det aviserats stora förändringar av grund- och gymnasieskolan som bland annat kommer att leda till att färre elever får såväl gymnasie- som högskolebehörighet. I enlighet med regeringens proposition Vägar till högskolan för kunskap och kvalitet har tidigare beslutat att de nya reglerna för grundläggande behörighet för tillträde till högskoleutbildning ska börja gälla vid antagningen . Dock togs den så kallade 25:4-regeln bort redan vid antagningen . tillbakavisade dessa förändringar eftersom de nya reglerna innebär att många utestängs från möjligheten att studera vid högskolan trots att de har goda förutsättningar att tillgodogöra sig studierna. Detta drabbar inte minst underrepresenterade grupper vid högskolan eftersom det är de studerandes bakgrund som har störst inflytande på betygen inom den behörighetsgivande utbildningen. Det har med andra ord betydelse för snedrekrytering, och där återkommer vi i denna fråga. Mot bakgrund av att det behövs bättre analyser av vilka orsakssamband som råder vad gäller förkunskapskrav, förmåga att tillgodogöra sig högre studier, studenternas bakgrund, högskolans undervisning med mera anser vi att det är olyckligt att höja kraven på grundläggande behörighet utan att dessa frågor har blivit grundligt analyserade och belysta. Därför föreslår att det tillsätts en utredning med uppgift att besvara dessa frågor. Redan från antagningen till upphörde den så kallade 25:4-regeln att gälla. Den innebar att sökande som var och hade arbetslivserfarenhet samt kunskaper motsvarande godkänt betyg i svenska B och engelska A automatiskt var behöriga att läsa vid högskolan. Regeln var viktig för att öka mångfalden på högskolor och universitet. Genom att ta bort den har högerregeringen byggt fler hinder som förstärker den sociala och etniska snedrekryteringen. 25:4-regeln innebar på intet sätt att dörrarna till högskolan stod helt öppna. Det krävdes också samma kunskaper som av sökande med betyg från gymnasieskolan och i vissa fall även särskild behörighet. Sökande med enbart arbetslivserfarenhet måste alltså i de flesta fall komplettera med antingen komvux eller högskoleprov för att kunna komma in på de flesta utbildningar. Många högskolor säger sig dessutom ha mycket positiva erfarenheter av de studenter som antagits genom denna regel. Det är också svårt att se någonting negativt med åldersmångfald bland de studerande. Med anledning av detta föreslår att den så kallade 25:4-regeln ska återinföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Validering har blivit ett användbart redskap för att tillvarata praktiska och teoretiska kunskaper, inte minst om de har förvärvats utomlands. För validering av utländsk högskoleutbildning har det funnits en systematisk verksamhet för bedömning och erkännande av denna. Det finns också en väl utvecklad verksamhet för att högskolestudenter ska kunna tillgodoräkna sig utbildning som genomförts i utlandet. I detta sammanhang bör också de senare årens utveckling av validering av reell kompetens nämnas. Det innebär en skyldighet för högskolorna att bedöma kunskaper och erfarenheter oavsett om de är formellt dokumenterade eller inte. Detta gäller oberoende av i vilket land den reella kompetensen har förvärvats.