prot · GW0996 · 2009-04-02 00:00:00 — I de fall en utländsk utbildning inte anses motsvara en svensk dito ska det ges tydlig information om exakt vad som behöver kompletteras samt hur och var detta kan göras. Den sökande ska då också erbjudas studievägledning. Det är viktigt med studievägledning, för det ger möjlighet för folk att gå vidare. Det är faktiskt jättejobbigt för många studerande med utländsk bakgrund. De är helt förvirrade. De har juridik- och ekonomexamina, och jag känner många som tycker att det är jobbigt i att tillgodogöra sig de möjligheter som finns här. Därför vill de hellre köra taxi eller baka pizza än gå vidare. Det är väldigt olyckligt för vårt samhälle. Med ett utökat krav skulle det vara naturligt att valideringen görs av universitet och högskolor som har störst kunskaper om olika utbildningsvägar och alternativ. Redan nu gör lärosätena bedömningar av tillgodoräknande av studier utomlands. Ansvaret för valideringen bör dessutom delas upp mellan universitet och högskolor så att det universitet eller den högskola som anses ha de bästa förutsättningarna att validera utbildningar inom ett visst område får ett riktat uppdrag. Jag vill yrka bifall till samtliga våra motioner, men för tids kommer jag endast att lyfta fram reservation 26. 115 (): Vi är här för att diskutera motioner från allmänna motionstiden rörande högskolan, men jag vill börja med en allmän utblick över högskolans område. Jag tror att vi alla är överens om att detta är ett väldigt viktigt område på många sätt. Det är viktigt till exempel för välfärd och den typ av struktur som vi har ett kunskapssamhälle. Särskilt nu när vi diskuterar den här arbetslöshetskrisen kan man hoppas att vi i skulle kunna ta vara på de möjligheter som också tyvärr uppenbarar sig, att vi skulle kunna ta vara på dem och försöka gå vidare och utbilda oss. Det hade varit roligt om regeringen hade kommit längre på den punkten, men det är en annan debatt. En annan del som högskolan är viktig för är individen, individens utveckling och människors förmåga och vilja att utbilda sig och förkovra sig och bli bättre människor, helt enkelt. Det är också viktigt för den kunskap och vetenskap som vi ändå menar att världssamhället bygger på att vi ska få reda på sanningen om olika saker och kunna använda oss av den. Det har som sagts kommit många olika förslag på det här området. Det har kommit några propositioner. Den studiesociala kommittén har även kommit, och jag kan också beklaga att vi kanske inte får en studiemedelshöjning. Men vi får väl hoppas att vi får det efter valet om inte annat. När det gäller de här olika förslagen som finns i betänkandet tänkte jag prata om några, men vi i ställer oss givetvis bakom alla våra reservationer. För tillfället vill jag dock bara yrka bifall till reservation nr 20. Sex och samlevnad är någonting som vi nästan alla, tror jag, ägnar oss åt i samhället. Vi har i haft undervisning i sex och samlevnad i skolan. Det är någonting som är oerhört viktigt på många sätt. Det är viktigt till exempel för den sexuella och reproduktiva hälsan. Man skulle kunna önska att den här undervisningen var bra, effektiv och fungerande så att man lärde sig någonting. Så är det säkert i många fall, men tyvärr upplever många lärare att de har bristande kunskap i detta. Jag tycker att det är ganska uppenbart att det är problematiskt om man ska undervisa i någonting som man själv upplever att man har bristande kunskap om. Det vore väl rimligt att de som ska bli lärare och även de som redan är lärare får möjlighet att få bättre kunskaper i detta och att det till exempel ingår i undervisningen i lärarutbildningen. Jag läste i betänkandet vad man får för svar när man som och även Socialdemokraterna och föreslår det här. Då såg jag att det är redovisat att ministern i en interpellation har sagt att regeringen kommer att redovisa sin syn på detta när det gäller den nya lärarutbildningen. Jag måste säga att jag gärna skulle vilja veta vad utskottet tycker. Jag gissar att majoriteten i utskottet tycker som regeringen, för det brukar de tycka. Men jag skulle vilja få det bekräftat. Och om jag får bekräftat att de tycker så kvarstår frågan vad det är man tycker. Man tycker på samma sätt som regeringen, som inte redovisar vad de tycker. Det rimliga vore väl ändå att vi är överens om att det är viktiga frågor! Om inte vill att de ska ingå kan man väl skriva det. Det hade jag tyckt varit trevligt. Jag hoppas att vi får en redovisning här där man säger att det här är viktigt och att man inte redan nu vill säga om det kommer att ingå eller inte. Det är väl det minsta man kan begära. Det rimliga vore att det här faktiskt på ett bättre sätt ingick i lärarutbildningen. En annan punkt vi har uppe är kunskap om HBT-personer. Jag tror att det här tyvärr blir en repris av vad vi såg vid betänkandet om motioner från allmänna motionstiden gällande högskolan. Vi vill, i oppositionen och i , att man ska se över examensordningarna för relevanta utbildningar i högskolan för att man ska få möjlighet att få ökad kunskap om homosexuella, bisexuella och transpersoner. Det kan i många fall vara oerhört essentiellt i en yrkesutbildning. Svaret är att man inte ska få ställa krav på att ha kunskap om specifika grupper i befolkningen. Det är roligt att man benämner dessa människor som specifika grupper, tycker jag. Det finns ju fler grupper som man skulle kunna kalla specifika om man med specifik menar att den är bestämd och går att urskilja. Människor under är till exempel en specifik grupp i samhället. Det är ytterst rimligt tycker jag att det i många yrkesutbildningar, till exempel lärarutbildningen, ingår kunskap om människor i som är . Det blir lite en semantisk diskussion, men jag tycker att det är tråkigt att avfärda ett sådant här förslag med motiveringen att man inte ska ställa krav på kunskap om specifika grupper utan att kraven på kunskap ska vara av generell giltighet. Då kan man fråga sig hur generell giltigheten ska vara, men det är kanske också en semantisk fråga. Det hoppas jag att vi kan komma tillbaka till. Sist vill jag prata om vad som ger meritering vid ansökan till högskolorna. Språk räknas som mer meriterande vid urvalet. Det gäller moderna språk. Men när det gäller någon som har läst sitt modersmål ingår inte det språket och blir inte en mer meriterande faktor. Det beror, om jag har förstått det hela rätt, på att det ingår i en annan kursplan i skolan. Det är ju ett lätt svar. Men vi i vill att man ska ändra på detta så att det ska vara lika meriterande. För det är väl ändå inte de ungdomar som har modersmål som extra språk som inte är värda att ha lika meriterande poäng, utan det är väl ändå språken som i sådana fall är lika meriterande eller inte? Då borde det väl inte vara någon skillnad om man läser de här språken som modersmål eller som ett modernt språk? Det borde vara den rimliga utgångspunkten, tycker jag. I stället konstaterar utskottet att regeringen anser att det ska vara som det är, och så beskriver man situationen som den är och att utskottet delar den uppfattningen. Det tycker jag också är ett tråkigt svar. Jag skulle önska att regeringen åtminstone sade sig vilja titta på det här. Det var några nedslag i det här betänkandet. 116 (): Högre studier är verkligen något som engagerar riksdagsledamöter. 140 motionsyrkanden lämnades in i detta ämne under allmänna motionstiden, och det är dem vi behandlar . Motionerna rör flera olika frågor, såsom lärosätenas betydelse för en region, förslag på nya högskoleutbildningar, studenternas situation och hur man ska kunna rekrytera till högskolestudier. föreslår att avslår yrkandena. Det beror dels på bestämmelser och ansvarsförhållanden som reglerar några av frågeställningarna, dels på att det i vissa fall redan har vidtagits åtgärder eller att en utredning har tillsatts. I betänkandet behandlas även en rapport från angående kvaliteten i högre utbildning. Den är både intressant och tankeväckande. menar att kvalitet förvisso är svår att mäta men att det är så strategiskt viktigt för utbildningens värde att det måste göras mer för att säkra kvalitet i högre utbildning. Man menar också att regeringen kan bli tydligare i styrningen och uppföljningen av kvalitetsarbetet just på grundutbildningen, och det är något som regeringen noga har hörsammat. Senast hörde vi till exempel att regeringen beklagligt nog har varit tvungen att dra in examensrätten för 7 av 18 psykoterapeututbildningar på grund av att de inte motsvarade kravet på vetenskaplighet. Andra åtgärder som regeringen har vidtagit för att förbättra kvaliteten är satsningar på ekonomin med 360 miljoner , uppföljningar, uppdrag om internationella jämförelser och en forskningssatsning som ger fler behöriga lärare. Det är några exempel. Dessutom har tillsammans med andra berörda fått i uppdrag att arbeta fram ett nytt utvärderingssystem som ska vara mer trovärdigt, förutsägbart och rättssäkert och som därmed också väntas få en högre acceptans bland de lärosäten som utvärderas. Tanken är att det här systemet också ska kunna användas som grund i den nya resurstilldelningen till universitet och högskolor och att det då, i likhet med det system som infördes på forskningssidan, till viss del också ska baseras på och ta hänsyn till kvaliteten på den verksamhet som bedrivs. För oss moderater är och har utbildningsfrågorna alltid varit centrala. Vi tycker självklart att ska vara en ledande kunskapsnation där hög kvalitet ska råda på alla nivåer i kunskapstrappan och där utbildningen ska kunna både motivera och stilla människors kunskapstörst under deras livslånga lärande. Men vi vill också poängtera att man måste se till samhällets behov, alltifrån arbetsmarknadens behov av välutbildad arbetskraft med olika kompetenser till hur Forskningssverige ska få kreativa och nyfikna personer som kan bidra till nya tekniksprång eller andra vetenskapliga avhandlingar. Högre utbildning är ju ett trepartsavtal, där samhället, näringslivet och individen alla gör stora investeringar. Därför är det viktigt att vi får en öppnare och tydligare diskussion om vilka behov samhället faktiskt har. har hävdat att av de sysselsatta är överutbildade, ett faktum som vi faktiskt måste förhålla oss till. Jag vill understryka att vi moderater självklart tycker att alla som har förkunskaperna och förutsättningarna att läsa en högskoleutbildning ska ha chansen att göra det, men vi tycker inte, som Socialdemokraterna, att det nödvändigtvis måste vara så att hälften av 25-åringarna ska ha påbörjat en högskoleutbildning. Det är ett mål som vi i alliansen har slopat men som de envist förfäktar. Det dyker ju upp också i det här betänkandet. Det som skiljer oss från vänsterkartellen är enligt vår mening vårt tydliga fokus på kvalitet. Utbyggnaden av högskolan under den tidigare regeringen var omfattande. Antalet platser fördubblades , och vi är inte ensamma om att tycka att kvaliteten i det läget fick stryka på foten. Universitetsanställda och studenter har uttryckt det, och den tidigare universitetskanslern, , har sagt det. I sitt uppdrag som dåvarande regeringens främsta expert på högre utbildning uttalade hon till exempel att det nu i stället är omfördelning av platser som gäller samt att förbättra utbildningskvaliteten, som ibland har blivit lidande av den kraftiga expansionen. Ja, jag tror till och med att de i vänsterkartellen själva kan tycka att det gick lite för långt eller åtminstone för snabbt. Enligt en rapport som publicerade är ersättningen i genomsnitt då talar vi om reala pengar per student lika stor som den var 1998. Några stora resursförstärkningar har det alltså inte varit tal om under årens lopp, utan snarare tvärtom. Anslagen har urholkats till följd av att löne- och prisuppräkningen inte har varit tillräcklig. Dessutom läser dagens studenter mer avancerade kurser och dyrare utbildningar, vilket gör att resurserna blir alltmer otillräckliga. Självklart påverkar det kvaliteten i utbildningen. När vänsterkartellen nu ropar på fler och fler platser i högskolan tycker att vi ska skynda långsamt för att kunna bibehålla och öka kvaliteten på utbildningen. Än så länge finns det dessutom ett överskott på utbildningsplatser. Låt oss fylla dem först! Jag talade tidigare om samhällets behov och vikten av att uppmärksamma dem i högre grad. Vi moderater tycker att studie- och yrkesvägledningen måste bli bättre på universitet och högskolor, ja, egentligen genom hela utbildningssystemet. Det här har också uppmärksammats av regeringen, som infört nya krav på högskolornas yrkesvägledning men också krav på att universitet och högskolor måste bli bättre på att följa upp sina studenters etablering på arbetsmarknaden. Socialdemokraterna vill också att högskolorna ska bli mer arbetslivsanknutna, men jag värjer mig mot deras formulering i reservation 14, där de skriver att det medför att fler studenter får kunskap om vad de utbildar sig till och möjliggör välavvägda studieval. Nog har också studenterna ett eget ansvar för att veta vad de har valt att plugga till! Det kravet tycker jag definitivt att vi måste kunna ställa på studenterna. Det är ju vuxna människor vi talar om. Ett bevis på att alliansregeringen lyssnar in samhällets behov är den stora ökningen av antalet läkar- och tandläkarplatser. har successiva utökningar gjorts, vilket innebär att läkarutbildningen fullt utbyggd kommer att ha ökat . Det är att ta ansvar och att se till behoven. var det av de läkarlegitimationer som utfärdade som var sprungna ur en utländsk examen. Varför kunde inte den här utbyggnaden ske under vänsterkartellens regeringsinnehav? Man hade på sig att vidta åtgärder, för behoven har inte uppstått . Man ökade antalet högskoleplatser, men inte för de dyra utbildningarna där behoven var störst. Än märkligare är att Socialdemokraterna nu i en reservation tycker att regeringen bör öka antalet platser. Ingen har väl kunnat undgå att märka det positiva reformarbete som sker inom det svenska utbildningssystemet, ett arbete som fokuserar på kunskap, kvalitet och internationell konkurrenskraft. Så blir och våra studenter bättre rustade att möta framtiden och globala utmaningar! 117 () replik: Nej, det är väl inte så förvånande att , som tillhör ett parti som Moderata samlingspartiet, inte tycker att det är viktigt att utbildning ska omfatta fler. Ni har ju varit emot mer eller mindre varenda reform som har skett på utbildningsområdet, allt från att göra skolan nioårig och att alla skulle gå där till utbyggnaden av gymnasiet och så vidare. När vi startade utbyggnaden av högskolan väldigt kraftigt kallade man det lite föraktfullt för bygdehögskolor, var en arbetsmarknadspolitisk åtgärd och så vidare. Med den traditionen förstår jag att har den åsikt hon har. Jag tycker att det är beklagligt. Det är beklagligt även när det är högkonjunktur, men blir det extremt beklagligt att inte satsa på fler utbildningsplatser. Är det bättre att de arbetslösa ungdomarna ska gå ut i öppen arbetslöshet och kanske aldrig få kontakt med vare sig utbildning eller arbete? Vi kommer att förlora en hel generation om inte åtgärder vidtas, och det snabbt och konkret. Det måste väl vara bättre att ungdomarna studerar än att de går ut i öppen arbetslöshet? En undersökning gjord av TCO visar att av ungdomarna i avgångsklasserna vill gå vidare till högre studier. Jag tycker att det är samhällets uppgift att förverkliga deras drömmar. Vi behöver fler läkare, inte färre. Vi behöver fler specialistsjuksköterskor, inte färre. Vi behöver fler förskollärare, inte färre. Jag beklagar verkligen att parti inte vill göra någonting, inte i högkonjunktur och framför allt inte nu när situationen i börjar bli katastrofal. 118 () replik: Visst, självklart ska människor ha sysselsättning, men det handlar också om att det måste finnas kvalitet i det man gör. Annars förtvinar människor. Man måste känna att man får gehör och att det leder någonstans. I annat fall lurar vi människor. En högskoleutbildning är en dyr historia. Den kostar oerhört mycket pengar. Det är en investering som den enskilde personen tar på sig, och då måste man kunna se att det är kvalitet i den investeringen och att det arbete och den tid man lägger ned på studierna också leder till jobb. Alliansregeringen försöker redan från årskurs 1 lägga satsningarna på att tidigt sätta in insatser på läsa, skriva, räkna, att bredda kvaliteten och att följa upp. Självklart ska de ha möjlighet att läsa på högskolan om de har förutsättningarna. Det finns tomma platser. Jag förstår därför inte vad och menar med att vi måste öka antalet. Jag skulle vilja ta upp en annan fråga. Jag noterar att ingen gemensam reservation finns från era partier. Det finns ett fyrtiotal reservationer, men ingen är gemensam. Det förvånar, och jag undrar varför det är så. Har ni inte kunnat enas? Har ni ingen egen politik på området? Jag tycker nämligen att många av de reservationer som till exempel Socialdemokraterna tar upp gäller sådant som redan genomförs, där vi redan tagit stegen. Det förvånar mig således. 119 () replik: Jag ska börja med det som sades sist. Vi presenterade, som vet, ett gemensamt paket. Det viktigaste just nu kanske inte är att sitta och peta med en massa detaljer. Det pågår en kris i . av ungdomarna håller på att bli arbetslösa, och ni, , pratar som om ingenting hade hänt. Det talas om läsa, skriva, räkna i , men varslas lärare på löpande band. Därför skulle jag vilja fråga om det kommer några pengar i vårpropositionen så att de slipper bli varslade, så att vi kan fortsätta att ha kvalitet i skolan. Det ni från alliansen gör inom högskolan är att tumma på kvaliteten. Jag tror inte att det är så många högskolerektorer som håller med om beskrivning, åtminstone inte när vi träffar dem, för de säger att det inte satsas en krona på kvalitet. Vi har tillsammans för kvalitetshöjande åtgärder, framför allt till humaniora och samhällsvetenskap, medan ni inte satsar en enda krona. I stället ska högskolorna nu bekosta kårobligatoriet, studentinflytandet. De ska bekosta , . De högskolerektorer jag talat med börjar känna sig ganska desperata, för ni har inga recept på hur ni ska höja kvaliteten. Ni har alltid varit emot kunskap, att vi ska höja hela befolkningens utbildningsnivå. Ni tycker att det är käckt med en liten klassresenär som dyker upp ibland, men det gör inte starkt. Det är jättebra, men det som gör starkt är att höja hela befolkningens utbildningsnivå. Varför då inte göra det när det är kris? Det är nu vi ska ta chansen och verkligen sätta in åtgärder. Min fråga är: Kommer det några fler utbildningsplatser i vårpropositionen? 120 () replik: När det gäller vikten av kvalitet och att alla ska få chansen till ett utbildningslyft ställer vi upp på det till . Det är precis det arbetet vi nu genomför, , när vi ger alla elever en chans att kunna förkovra sig utifrån sina förutsättningar. Ni har försummat dem. Vi har höjt kraven till högskolan. Det kan inte vara rimligt att lura in människor i ett system som inte ens kräver godkända betyg i svenska, engelska och matte. Det var att lura människor till att tro att de kanske kunde klara en högskoleutbildning, vilket de inte gjorde. Det var inte sjyst. Vi har bedrivit ett enormt reformarbete för att alla ska ges chansen. Det handlar om alla individer. Det handlar inte om några speciella grupper i samhället. Jag noterar att återkommande säger att av ungdomarna har blivit arbetslösa. Dessvärre är det, , en situation som funnits . Den fanns redan när ni satt vid makten. Det är ingen förklaring och inget försvar. Det är en ohållbar situation, och därför är det oerhört viktigt att rusta dessa barn och ungdomar rätt från början. 121 () replik: talade i sitt anförande om någonting som hon kallade för vänsterkartellen. Jag känner inte till någon grupp som kallar sig så. får gärna berätta vilka de var, särskilt som de hade styrt landet . Jag gissar att det kan syfta på och Socialdemokraterna som började samarbeta . Jag har en fråga om överutbildning, som tog upp i sitt anförande. Jag fick uppfattningen att den överutbildning som enligt existerar är något problematiskt och någon sorts bevis på att vi inte skulle utbilda så många i . Man kan fråga sig vad överutbildning egentligen är för något. När jag läst in mig på detta har jag förstått det så att överutbildning är att man har mer utbildning än vad som behövs för det jobb man har. Det kan bero på många faktorer. Det är värt att notera att det i stor utsträckning kan vara när någon blir diskriminerad och inte får ett jobb som är rimligt med hänsyn till den utbildning man har. Det kan också bero på att människor i vårt land läser ämnen på högskolan som är relevanta för deras utveckling som människor och samhällsmedborgare men som de kanske inte alla gånger exakt använder i sin yrkesutövning. Jag skulle vilja ha en förklaring från beträffande detta. 122 () replik: Jag vill börja med att tacka för att han faktiskt har läst betänkandet. Av hans reservationer framgår att han också läst vad vi har svarat. Det tycker jag är upplyftande. Jag vill hävda att man kanske inte har gjort det från Socialdemokraternas sida. När det gäller överutbildning handlar det om en situation där människor kanske läser mer än vad arbetsuppgiften kräver. Det är det jag, och även , syftar på. Självklart delar jag uppfattningen att alla människor ska ha rätt att förkovra sig, att utvecklas som människor, att studera absolut. Men jag vill hävda att detta måste sättas in i ett sammanhang där man ser till vad arbetsmarknaden har för behov. För att vi ska bli ett produktivt land som kan få exportintäkter måste vi vara bättre anpassade och utbilda oss för det som arbetsmarknaden har möjlighet att erbjuda. Jag tycker att det är lite svårt att veta vad anser i frågorna om högre utbildning. Det är svårt att läsa ut ur reservationerna vad som är er unika idé, er unika vision om högre utbildning. Jag skulle gärna vilja att utvecklade det. 123 () replik: Det var intressanta frågeställningar. Jag kan börja med att notera att tydligen inte verkar tycka att högre utbildning är ett så stort problem. Åtminstone verkar det så på det senaste anförandet. Jag tycker att det är viktigt att poängtera att det vi ska göra är att ge människor möjlighet att utbilda sig. Jag tror att människor vill utbilda sig inom sådant som de har möjlighet att få jobb av, och det ska de få möjlighet att göra, förstås. Jag tror också att människor vill utbilda sig inom saker som kanske inte direkt i första läget ger jobb men som är någon form av komplement till deras andra utbildningar. Det tycker jag också att de ska få, och det är ett tecken på att vi har ett kulturellt högtstående samhälle att vi kan tillåta oss den typen av saker. Det hoppas jag att den borgerliga regeringen inte vill ändra på. bad om min vision om högskolan eller högre utbildning. Jag måste säga att jag förstår att den inte helt går att läsa ut från det här betänkandet, eftersom det är ett betänkande från den allmänna motionstiden och vi inte har lagt fram någon specifik motion som bara har handlat om högskolan utan det har varit olika saker som delvis har handlat om högskolan. Då är det klart att det inte går att utläsa här. Jag kan heller inte på de jag hade totalt, än mindre på de jag har kvar, utveckla det på ett bra sätt. Det måste jag tyvärr tillstå. Jag skulle vilja ha svar på en fråga som jag också nämnde i mitt anförande. Varför ska det skiljas på språk som elever läser och har som modersmål och språk som elever läser och inte har som modersmål, när det är samma språk? Det handlar om antagningen till högskola och universitet. Är det inte rimligt att det är kunskaperna och kompetensen som styr och inte vem det är som besitter dem? 124 () replik: Vi är överens om att man ska ha möjligheter att studera, . Men varför jag tar upp Sacos statistik är att vi ändå måste veta hur omvärldsbilden ser ut för att kunna fatta de rätta besluten . Vi har också i bagaget en demografisk situation där vi blir allt äldre och där det blir färre som ska försörja oss framöver.