prot · GW09122 · 2009-05-20 00:00:00 — Kan vi komma överens om att begränsa prospekteringen och utvinningen i till exempel skulle det göra stor skillnad eftersom man tror att kanske av världens tillgångar av fossila bränslen finns där. En galen värld satsar nu hundratals miljarder på att få upp mer av det som håller på att förstöra vår framtid. De senaste rapporterna visar att vi bara kan använda en bråkdel av det som redan hittats av olja och kol om vi ska klara den utmaning vi står inför. Allt som tas upp kommer också att användas. En annan viktig punkt är att få bort subventionerna för fossila bränslen. EU borde rensa sin egen budget och införa hårdare regler om olika stöd till fossila bränslen. Det gäller allt från statliga stöd till kolbrytning till subventioner till flygplatser. Allra mest bekymrad är jag över att så många av världens ledare väljer att klappa alla på ryggen som inte vill göra något åt utsläppen och problemen. De säger som att det är andra som måste agera och inte vi. Det är och som måste agera och inte vi. Så lyckas man få människor att känna att deras insatser inte behövs. Vi är ändå så små och obetydliga. Vi kan hjälpa till att göra åtgärder i andra länder men inte så mycket i det egna landet. I land efter land resonerar makthavarna just så och inte bara i . De är planetens ledare men väljer en smitarattityd som skulle ge fängelse om det handlade om en trafikolycka. Det är inte . Men ska utvecklingen vändas krävs ett ledarskap som är helt annorlunda än den smitarattityd som och kompani bedriver, och nödvändiga beslut måste fattas här och . och hållning får säkert en hel del människor att känna att vi i gör tillräckligt. Det är det som är det mest allvarliga. Moraliskt sett är det extra illa. Det gör att människor som var beredda att ta sitt ansvar kan välja att låta blir eftersom det är onödigt. Vi är ju redan så bra och så obetydliga i sammanhanget. Jag vill dock påminna om att klimatfrågan är global men att alla utsläpp är lokala. Förändring behövs i alla länder i hela världen. Därför är valet till viktigt. Du kan vara med och påverka, och förtidsröstningen börjar . Efter debatten ska också jag gå och lägga min röst. 84 Näringsminister () replik: Jag har stått här förut och debatterat EU:s möjligheter när det gäller miljö- och klimatpolitiken. Vid tidigare tillfällen har jag uppmanat att ta bort det där att man ska gå ur EU. Jag har sett vilka möjligheter EU-samarbetet ger för att förbättra och förstärka på miljö- och klimatområdet. Jag måste bara bekräfta att jag är väldigt glad över att nu har ändrat inställning. Det vi ser från samarbetet är att om du driver på och har en ambitiös klimat- och energipolitik kan du också förändra övriga EU. Det är precis vad både och alliansregeringen har gjort i samarbetet. Jag tror att det är viktigt att se att EU har kommit överens om detta. Vi tänker inte frånsäga oss det egna ansvaret, utan vi tar verkligen ett eget ansvar. Tack vare det kan vi också påverka andra att göra saker och ting. Ingen i den och i ledningen i tänker försöka slippa ifrån ansvaret. Det är snarare så att vi försöker påverka , , , och andra att gå med i arbetet. säger att vi inte är tillräckligt ambitiösa. Vi vill i vår överenskommelse minska koldioxidutsläppen fram . säger att det måste vara , det vill säga dubbelt så mycket. Det är ambitiöst och bra, men frågan är om det är realistiskt. När det kommer till frågan vad man ska göra för att åstadkomma minskade utsläpp är ni svaret skyldiga. Det är jättebra med höga ambitioner. Men om ni ska bli trovärdiga måste ni också presentera vilka styrmedel ni ska använda för att minska utsläppen fram . Tala om för företagare, hushåll, och basindustri: Vad är det för styrmedel ni ska använda, och hur mycket kommer det att kosta? Då vet människor vad de röstar på. Det beskedet tror jag att de vill ha av . 85 () replik: De kan få det beskedet. Vi har alldeles skrivit en gemensam energi- och klimatmotion med och Socialdemokraterna där vi har ungefär 80 olika förslag på vad vi ska göra för att få konkreta och riktiga åtgärder. Jag tror att ni lyckades samla ihop er till tre eller fem förslag i den regeringen som du skryter om är så ambitiös. Vi kan gå igenom förslagen. Jag tycker att det är förvånande att inte har något som helst förslag till exempel för att vi ska bygga om och få mer effektiva miljonprogram. Det är någonting som verkligen behövs. Det är akuta problem, och det behövs stora investeringar. Passa på att ta chansen. Vi har ett förslag. Rösta för det här i kammaren så kan vi få till någonting som har betydelse i verkligheten. Vi vill få till en förändring när det gäller lastbilstrafiken, men det säger ni nej till. Vi vill till exempel införa en kilometerskatt när det gäller lastbilstrafiken. Det skulle göra att mer gods skulle flyttas över till järnvägarna. Men det är trångt på järnvägarna. Vi vill satsa på stora investeringar för att bygga ut järnvägarna. Vi har en gemensam motion med förslag om det. Men ni vill inte bygga ut järnvägarna kraftigt i . I stället ska en större andel av era pengar gå till motorvägar. Det tycker jag är oförsvarligt och obegripligt i en värld där vi behöver stora investeringar enbart för att ställa om och inte för att förstärka det gamla som släpper ut mycket utsläpp. Jag kan hålla på så här med förslagen. Men tyvärr behövs det inte så mycket tid för att dra sin lista. 86 Näringsminister () replik: Det är inte hur lång listan är utan hur kraftfulla åtgärderna är som är helt avgörande. Vi har presenterat hur vi ska minska utsläppen med , ton för ton. Men tyvärr är det så att om man tittar på er lista finns det inte möjlighet att läsa ut hur ni ska klara av att minska utsläppen . Det är dubbelt så mycket som de som vi har angett. Man skulle kunna gissa att ni ska höja koldioxidskatten kraftfullt. Det innebär ungefär en bränslekostnad som ligger . Man skulle kunna tänka sig att ni höjer energiskatten för företagen kraftfullt. För att vara realistiska och ärliga mot väljarna borde ni tala om vad det är. Det går inte att säga: Bygg mer järnväg! Det går inte att räkna på. Det är bra, och det gör regeringen. Det går inte att säga att man borde investera i energieffektivisering och inte kunna ange hur mycket man i så fall sparar. Vi gör alla de där sakerna. Kraftfulla styråtgärder med koldioxidskatter och andra skatter kommer att krävas om ni ska nå upp till . Vi är ambitiösa, men vi är också realistiska. Det är det som är viktigt för svensk basindustri, för svenska jobb men också för svenska hushåll. De vet vad det här innebär. Det är ambitiöst, men realistiskt. 87 () replik: Det är många siffror som snurrar i luften, men är det nog ingen som har krävt. (Näringsminister (): !) När det gäller är vi överens med de gröna partierna om att vi vill minska utsläppen inom EU-länderna. Sedan vill vi göra lika mycket insatser i andra länder. Detta är ett tydligt bevis på att det definitivt inte är så som ni ibland pratar om att vi bara bryr oss om hur det är i . Vi har större ambitioner internationellt än vad ni har. Men vi vill göra riktiga saker i också, och tyvärr säger ni nej till alla riktiga insatser. Så var det i och för sig förut också. De flesta som sitter i den borgerliga regeringen sade nej till trängselavgifterna i . De flesta sade nej till ökade koldioxidskatter när vi införde det tidigare. De flesta sade nej till att vi ska försöka få ut biobränslen i hela och inte bara i storstäderna. Så kan man också hålla på. Men jag kan ge er kredd för en del av de åtgärder som finns som sade har ni faktiskt fattat ett beslut om höjning av koldioxidskatten. Men det är en väldigt liten del jämfört med vad som behövs. Det räcker inte med att höja skatten. Man måste också investera så att man gör det möjligt för människor att leva mer klimatsmart. Man kan inte välja spårvagnen om det inte finns någon. Man kan inte välja ett biobränsle om det inte finns något i pumpen där man bor. Människor kan inte göra sådana val i livets alla olika skeden om man inte investerar i ett mer klimatsmart och modernare samhälle. Det är det ni säger nej till. Ni värnar statsfinanserna, säger ni. Men det är ansvarslöst, för ni ser inte till vad som behövs för framtiden för att klara klimatmålen. 88 Socialminister () replik: Jag tänkte möjligen få en diskussion med om en fråga som jag tror att det finns anledning att diskutera också inför riksdagsvalet . säger i sitt inlägg att vi behöver bli smartare, effektivare och mer framtidsinriktade. Jag håller med om det. Men när det gäller synen på det samarbete som sker på den europeiska arenan är Socialdemokraterna positivt. har uppfattningen att borde lämna det europeiska samarbetet. är i ledningen för ett parti som har ändrat uppfattning och säger: Vi vill vara med. Vi tycker att ska vara med. Men det EU som vill ska existera är ett EU som är lite annorlunda än dagens. Man säger att den övergripande principen ska vara att varje medlemsland ska ha vetorätt när beslut fattas i EU. Man går ganska långt från en diskussion där vi i vissa fall har majoritetsbeslut till att det ska vara vetorätt för varje enskilt land. Om vi ställer detta mot resonemang om ett smartare, effektivare och mer framtidsinriktat EU vilka tror är förutsättningarna för att åstadkomma de viktiga besluten på de viktiga områdena om varje land i varje beslut måste stå bakom varje del? 89 () replik: Vi vill att EU ska bli effektivare på de områden där det verkligen behövs gemensamma beslut. Då behöver man också kunna fatta överstatliga beslut. Det kan handla om klimatområdet, som vi har diskuterat. Det kan handla om frågor om mänskliga rättigheter. Det kan också handla om andra miljöfrågor, för det finns ju en del sådana. Men ser vi inte det som och andra gick till val på i förra valet att EU ska bli smalare och vassare. Vad som har hänt, och vad ni har röstat för , är att det ska bli bredare och klåfingrigare. Det är den inriktningen vi ser, och det är den utvecklingen som så många i är kritiska till. Det handlar inte bara om att EU får mer makt utan också om att man lägger sig i en massa saker där vi inte ser något starkt behov av mer överstatlighet. 90 Socialminister () replik: Jag håller inte med om den beskrivningen av utvecklingen i EU. Min uppfattning är att EU är till för att hantera frågor som är för stora för enskilda länder att ensamma hantera frågor där det behövs ett samarbete. säger att det är på områdena mänskliga rättigheter och miljöpolitik som EU bör ha beslutskapacitet och effektivitet medan det på alla andra områden bör vara så att varje enskilt land har vetorätt i varje enskild fråga i varje enskild del . Det är hans linje. Hur ser det hela framför sig till exempel när det gäller asyl- och flyktingpolitiken? Hur ska vi kunna få en mer samordnad och effektiv flykting- och asylpolitik i med den linje som företräder? Behövs det inte en del extra och gemensam kraft för att kunna få de beslut på plats som faktiskt kan leda till att blir en för människor som behöver fly och att vi får en situation med ett bättre samarbete mellan länderna för att ta hand om de utmaningar som ligger framför oss? 91 () replik: Jo, det är ett sådant område där man skulle kunna tänka sig att EU kan få mer muskler för att införa gemensamma regler för att ha ett slags miniminivå för en asyl- och flyktingpolitik. Det är sådana frågor som jag tycker ligger på nivån för mänskliga rättigheter. Men där sköter sig inte EU alls , utan är alldeles för svagt. I stor utsträckning bidrar EU där både nationellt, via de enskilda länderna, och genom gemensamma insatser till att många av dem som söker sig till behandlas mycket illa. En hel del människor dör också på vägen dit för att vi inte ens försöker bry oss om frågorna i tillräcklig utsträckning. Den trafficking som pågår är en annan, närbesläktad fråga. Det är också sådant där det kan behövas gemensamma beslut och muskler. Men det krävs inte bara detta, utan också en vilja till förändring. Tyvärr drar många av de partikamrater som kd har i åt andra hållet där. De är mycket mer skeptiska och kritiska till gemensamma beslut som skulle innebära att EU öppnar sig och blir mer mänskligt och modernt i den meningen. Partiledardebatten var härmed avslutad. 8 § (forts. från 6 §) En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder (forts. NU19) 92 () replik: Till att börja med kan man väl passa på att lite ironiskt gratulera och till den insikt de tydligen har fått när det gäller utbyggnaden av bredband. När vi startade det för ansåg att detta inte var någonting för samhället att engagera sig i, utan det skulle marknadskrafterna sköta själva. Men låter det tydligen lite annorlunda. Om jag har uppfattat det rätt gratulerar jag till den insikten. Det tyder ju på att de har förstått betydelsen av att man inom ramen för vår regionalpolitik och hela behov också har behov av bra elektroniska kommunikationer. Däremot finns det en annan sak som jag skulle vilja ställa en fråga om. Det handlar om att vi har ett skatteutjämningssystem. Det har man lyckats förbigå totalt i skrivelsen från regeringen. Detta skatteutjämningssystem ska gå ut på att man ska göra en omfördelning av pengar från rika kommuner till fattiga. Det här är ett exempel på att majoriteten gör precis tvärtom. Till beslutade den nuvarande regeringen och den nuvarande majoriteten i att man skulle göra en annorlunda fördelning, vilket har uttryckts så här: Kommuner och landsting i landsorten ska vara med och betala för det höga löneläget i . Tycker att det är ett bra bevis för en bra regionalpolitik att fattiga kommuner ska vara med och betala ett högt löneläge i ? 93 () replik: började med att vara lite ironisk angående bredbandet, och det tycker jag faktiskt inte att man ska vara, speciellt inte om man representerar ett parti vari en känd medlem sagt att Internet bara är en tillfällig fluga. Vi tycker att bredband är en utveckling för landsbygden. Det ger möjlighet. Vi tillför också pengar för att kunna bygga ut detta. Jag tror att vi kanske till och med är överens om att det behövs bredband även ute i landsbygden. Jag vet inte varifrån citat kom. Det glömde han att berätta. Det handlade vad jag förstår om att löneläget är olika i och ute på landsbygden och om att landsbygden får vara med och betala, kanske genom att man har samma prisnivå. Eller hur var det? Vi kanske kan få en förklaring av vad menade egentligen. Det är ju ingenting som direkt berörs i det här betänkandet, men det är uppenbarligen en aktuell fråga för i alla fall. Men jag har faktiskt också en fråga. Den rör den reservation som är skriven av Socialdemokraterna. Den handlar om att staten ska vara med och ha en central roll när det gäller landsbygdspolitiken. Vi från tror på individen. Vi tror att människor har kraft att kunna utvecklas också på landsbygden. Men tror att det är nödvändigt att staten ska vara med och peta för att vi ska få en utveckling på landsbygden, eller tror också, liksom vi, på individens egen utvecklingskraft? 94 () replik: Naturligtvis tror jag på individens egen utvecklingskraft. Men jag tycker inte att det är att peta om staten är med och ser till att man har skolor, att man får sjukvård och att man har möjlighet att transportera sig. Det är knappast någonting som man petar i. Och har den ingången, att det är att vara med och peta, kan jag förstå att det ser ut som det gör med de förslag som saknas i den här skriften. Jag återkommer till det här med skatteutjämningssystemet. har ju själv varit med och förändrat systemet till nackdel för gles- och landsbygdskommuner. Kan jag uppfatta svar på så sätt att hon inte visste vad hon gjorde eftersom hon tydligen inte har varit medveten om att man ändrade systemet så att glesbygds- och landsbygdskommuner är med och betalar ett högre löneläge? Det är ju en av de saker som ingår i underlaget för hur man ska räkna ut det här systemet. Det innebär till exempel att i får man mer per invånare medan fick betala för att se till att det här skulle bli en utjämning. Det innebär att för kommunernas del står det så här jag citerar ur tidningen och Departement, som väl betraktas som oberoende: För kommunernas del beräknas lönekostnaderna på medellönen i grannkommunerna, villapriserna och andelen som förvärvsarbetar. För landstingen ska lönekostnaderna beräknas på lönerna i privat sektor i länet och på läkarnas faktiska löner. Kommunerna i får mer per invånare, medan kommunerna i får punga ut med per invånare. Är det här en bra regionalpolitik? Är det här ett bra fördelningssystem, tycker ? 95 () replik: I sitt anförande , , ägnade väldigt mycket tid åt att berätta att han inte hittade någonting i den här landsbygdsutvecklingsstrategin. Vi andra har hittat ganska mycket i den, men lyckades uppenbarligen med konststycket att hoppa över det mesta. Då väljer man att gå utanför den strategi som är skriven här. Den socialistiska inriktningen på landsbygdspolitiken har varit att ha en utjämnande fördelningspolitik framför att ha en utvecklingsfrämjande politik. Det är ju en traditionell socialdemokratisk politik där staten har en central roll och styr, och framför allt styr uppifrån. Jag får konstatera att i den skrivna reservationen förekommer inriktningen att man kommer och styr från statligt håll i landsbygdspolitiken. Då blir allting bra. Jag tycker också det har jag sagt tidigare att när det gäller infrastruktur och grundläggande service som till exempel skolor har staten en roll, men Socialdemokraterna vill gå bra mycket längre än så. 96 (): Jag vill först säga att jag befarar att jag inte kommer att klara mig på den utsatta tiden. Jag vill anmäla detta . Det här är den första strategin av det här slaget som har tagits fram , och vad jag vet har man inte antagit någon liknande tidigare heller. Jag är personligen lite beklämd över hur man har läst eller inte läst och inte vill ta till sig någonting. Jag undrar verkligen om man har sett innehållet. Med ett löfte, fru talman, att få dessa tillbaka är jag beredd att låna ut mina glasögon till så att han möjligen kan ta del av innehållet i den här väldigt omfattande skrivningen. Jag kommer att beröra ett antal punkter. Här finns en positiv syn det utgår jag ifrån att vi alla har på de möjligheter som finns på landsbygden. Och vi ska inte glömma bort, även om det inte har nämnts, att den verkligt stora potentialen för sysselsättning och aktiviteter ligger hos till exempel skogsnäringen, som svarar för 200 miljarder och 100 000 anställda. I jordbruket och livsmedelsindustrin har vi tillsammans nära 120 000 personer sysselsatta. Som sagt: Det är ett väldigt brett anslag i den här strategin, för vi vet alla att det är där det kan ske väldigt mycket utveckling och att det kan bli en motor för jobbskapande och tillväxt, inte minst på energiområdet. Under de här två och ett halvt åren har regeringen fattat en rad olika beslut och tagit flera initiativ för att ge landsbygden bättre förutsättningar. I landsbygdsprogrammet till exempel, som det ju togs delbeslut om förra perioden också, finns 35 miljarder för att stärka landsbygdens konkurrenskraft. Ett konkret exempel är de 50 miljoner som kom till extra stöd för kommersiell service det gäller bensinmackar i glesbygd som regeringen har beslutat om. Jag kan ge några ytterligare exempel. För att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag, vilket också har stor betydelse för kvinnors möjligheter, har tillskjutits 100 miljoner extra . Regelförenklingsarbetet bedrivs också för att göra det lättare. Det känner vi till. Jag medger att det är en tuff uppgift. Målet är att man ska minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler . En aktuell siffra från en färsk rapport visar att den administrativa kostnaden för jord- och skogsbruket och fiskerinäringen minskade med ca netto. När det gäller de sociala avgifterna och bolagsskatten vet vi att de har sänkts. Det kan stimulera till investeringar och nyanställningar. De sociala avgifterna har ju sänkts och avgiften för unga, alltså , har sänkts med i runda tal . Det tror jag också är viktigt i det här svåra konjunkturläget. Sammantaget betyder de här två sänkningarna av avgifterna en kostnadslättnad på . Ett annat exempel, fru talman, är att har fått en kraftigt ökad utlåningsmöjlighet genom det kapitalskott på 2 miljarder som man har fått. Man har fått möjlighet att finansiera en större andel av små och medelstora företag av lånebehovet. Ni vet att det tidigare var . Det tidigare landsbygdsstödet som heter Bidrag till företagsutveckling gäller i första hand små och medelstora företag inom stödområdena A och B, alltså i gles- och landsbygd. Där har man höjt högsta beloppet på bidraget från 800 000 till 1,2 miljoner. De nedsatta socialavgifterna i stödområdena A och B sänker marginalkostnaderna för anställningar också. Sammantaget är det en skattereduktion på 640 miljoner . Det är en beräknad siffra. Medlen till åtgärder inom den så kallade livsmedelsstrategin, vilket också är berört i den här skriften, har ökat så att vi nu totalt har 49 miljoner. Målet för den strategin är att få fram en konkurrenskraftig livsmedelssektor med hög tillväxt och med kvalitetsfrågorna i fokus. Det är ju verkligen inne . Insatserna när det gäller regeringens vision det nya matlandet, att stärka maten med mervärden som exempelvis småskalig livsmedelsförädling, ökar också med 30 miljoner för . Förslaget om sammanhållen klimat- och energipolitik ska debatteras i särskild ordning senare så jag berör inte det. Men det kommer ju med hänsyn till möjligheterna att utvinna energi att beröra landsbygden positivt. På tal om energi har bland annat tillståndsprocessen för att underlätta etablering av vindkraftverk förenklats, och medel har anslagits för att förkorta handläggningstiderna. Den planerade utbyggnaden av vindkraft kommer att ha stor betydelse för landsbygden. Ytterligare ett exempel inom energiområdet, fru talman, är att det nu satsas ytterligare medel, 40 miljoner , för att stödja och stimulera biogasproduktion. Några ord vill jag säga om utbildning med landsbygdskoppling. Arbetsmarknaden i många landsbygdsområden har ju ett behov av personer med praktisk och hantverksmässig utbildning. Man har också initierat en mängd åtgärder för att stärka den yrkesutbildningen på gymnasial och eftergymnasial nivå. Bland annat har en försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning påbörjats och yrkesskola har inrättats, som bekant. Tillgänglighet till service är en viktig förutsättning för tillväxt i alla delar av landet. Jag vet mycket väl, efter att ha deltagit i politiken , att det inte var bättre . Men jag vet också, vilket samtliga här vet, att de demografiska förändringarna gör det här väldigt svårt. Vi har en befolkningsomflyttning som inte någon av oss har kunnat hejda tillräckligt mycket, enligt min uppfattning. De regionala serviceprogram som har kommit till uttryck ska genomföras i syfte att öka tillgängligheten till kommersiell och offentlig service. Som ni vet är det länsstyrelserna och självstyrelseorganen i och samt även samverkansorganen i och som ska jobba med detta. Från och med får en central roll i detta arbete. Regeringen har också avsatt 17 miljoner för att stimulera lokala lösningar och initiativ inom serviceområdet. Där tror jag att vi har väldigt mycket att göra i samverkan. Väldigt många av de problem och möjligheter som finns på landsbygden löses genom samverkan mellan många parter, privat, offentligt och ideellt. Lokalt kan det handla om hemtjänst, sjukvård och dagligvaruförsörjning, som bekant. En annan del är rättssäkerheten. Tillgången till poliser har debatterats tidigare. Där har regeringen som mål att den polisiära närvaron måste öka och att det till 2010 ska finnas 20 000 poliser i landet. Även domstolsverksamheten ser jag har debatterats i annat sammanhang. Tingsrätterna, som har stor betydelse för de enskilda, har faktiskt ökat i antal jämfört med det förslag som Socialdemokraterna hade tidigare. Låt mig också beröra infrastrukturfrågorna.