prot · GW0957 · 2009-01-15 00:00:00 — kommun har haft många varsel under den här hösten, och det här året har börjat på samma sätt. Likadant är det i kommun. Så ser det ut i många av läns kommuner. Det påverkar naturligtvis skatteintäkterna i de kommunerna och möjligheten att upprätthålla välfärden. Den här regeringen väljer i det läget att säga som man sade i går i partiledardebatten: Vi avvaktar. Vi avvaktar för att se vad som händer. Det går inte att avvakta nu om man vill säkerställa att vi har en väl fungerande vård, skola och omsorg. Då måste man agera. Jag tycker att det är jättetydligt. Ordföranden för Kommuner och Landsting säger: Pengarna behövs . Det är underskrivet . Man kan inte vara så mycket tydligare. Man kan inte vara så mycket mer uppkäftig. Man är faktiskt också ganska bekymrad när man skriver ett sådant brev och tar till de orden: Pengarna behövs . Jag tycker att det är anmärkningsvärt att den här regeringen inte vill agera. Jag skulle gärna vilja veta vad man har för ansvar och varför man inte är beredd att agera . 62 (): Jag är till yrket vårdare. Jag har jobbat med utvecklingsstörda . Jag kommer från en liten ort, också den i län, som heter . Jag träffar relativt ofta arbetskamrater och även fackliga kamrater som berättar om hur situationen är nu runt omkring i landet på deras arbetsplatser. Där tvingades man redan tidigare slita för två ibland, och ökar pressen ständigt. Timanställda och vikarier har redan fått sluta. Det är inget som syns i de siffror som presenteras från Arbetsförmedlingen. Men börjar också de många varslen komma. Vi kunde läsa i går i om att 900 jobb eventuellt kommer att försvinna på . I dagens kunde vi läsa om att varsel hotar inom vården i läns landsting. Kritiken mot att regeringen inte gör någonting för att lindra den här situationen är stark inte bara från oss i oppositionen utan även från borgerliga politiker runt om i landet. skriver att alliansen får intern kritik för passivitet. Krisdrabbade kommuner kräver hjälp. som är kommunalråd i säger att om man tittar på landstings- och kommunekonomin över landet syns det tydligt att det behövs mer pengar. Det borde vilken ansvarsfull regering som helst se, säger han. Vi kan också se i Dagens Samhälle att många kommuner tvingas riva upp, göra om och justera ned de budgetar som man har fastställt. De enda som inte verkar förstå att förutsättningarna är annorlunda än när man lade fram budgetarna tidigare är den borgerliga regeringen. Jag tycker att det är ofattbart när säger i svaret att man har sänkt arbetsgivaravgifterna och att det har gett kommunerna pengar. Visst, så är det ju. Men vad han inte talar om är att de försämringar som har gjorts i sjukförsäkringar och a-kassan har gjort att kommunernas socialbidragskostnader har ökat. Det finns både plus och minus i de saker som regeringen har gjort när det gäller kommunerna. Framför allt måste ni öppna ögonen och se vad det är som har hänt sedan ni lade fram er budget . Att bara stå och vänta och låta det ske det som händer just nu är verkligen ett slag i ansiktet på alla anställda. Jag kan också konstatera att det finns ett antal kommuner som redan sett sig tvingade att höja skatten. Min kommun är en av dem. Visserligen är det en ganska låg nivå på höjningen, men det kommer förmodligen inte att räcka för att undvika uppsägningar . Vad vill kommunministern säga till alla de anställda runt om i landet som tvingas gå på knäna på grund av regeringens passivitet? 63 FINN (): Jag vill också tacka statsrådet för svaret som belyser tillkortakommandet med resurser. Det är inte något som bara drabbar kommuner och landsting utan även staten i en finansiell global kris. Statsrådet ger i sitt svar tydligt besked att man har gjort saker som gynnar ekonomin i kommuner och landsting och även att man arbetar aktivt just för att möta den finansiella krisen. Det är kanske det viktigaste incitamentet för att skapa resurser. Interpellanten och tycks ha en guldgruva att ösa ur. Ingen annan statsbärande regering kan rimligtvis ha mer än den ansvarsfulla regering vi nu har. Jag vill ta upp en annan diskussion här i anslutning till önskemålet om att lägga ut resurser på kommuner och landsting. när Socialdemokraterna har förenats med Vänstern som också påstår sig ta ett statsfinansiellt ansvar löser man helt enkelt sysselsättningsproblematiken genom att gå Vänstern till mötes och lägga ut 200 000 nya jobb i den offentliga sektorn. Därmed har man löst sysselsättningspolitiken. Jag ser inte att man har täckning för den kostnaden. Men ska ni samregera, påstår ni. Då får ni väl hitta en lösning. Det här hade varit att lösa det på ett elegant sätt när det gäller sysselsättningspolitiken. Men vad sysslar de människorna med? Vad gör de för skattemedlen? Vad bedriver de för servicetjänster i kommuner och landsting med de villkor som de arbetar under? Det är apparater som kanske inte fullt ut är effektiva. Jag känner inte så väl till kommunverksamheten. Jag tycker att den har fungerat bra, men inte där den interagerar med landstingen. Jag känner däremot väl till landstingsverksamheten. Jag kan försäkra att när den är driven i offentlig regi är den långt ifrån så effektiv som den borde vara. Det handlar inte om dem som arbetar i vården eller omsorgen. Det handlar om de nivåer av onödig administration som denna apparat har skaffat sig i sin närmast monopolliknande ställning att få bedriva vård utan att ha andra entreprenörer och konkurrenter. Jag vill därför också spela in i den här diskussionen att vi måste förstå att trädde en ny lag i kraft som heter lagen om valfrihet. Den är framtagen för att möta en större mångfald av utförare för att effektivisera skattekronan i kommuner och landsting. Detta är ett annat parallellt spår som Socialdemokraterna närmast har motverkat i alla sina regeringsår och därmed skapat denna ineffektivitet i den offentligdrivna välfärden som behöver en sund konkurrens av andra entreprenörer. Det är både för att ge en större mångfald arbetsgivare till arbetstagarna och för att konkurrensutsätta skattekronan för att få mest vård och omsorg för pengarna. Det är en lag som kommer att verka i kommuner och landsting och skapa just ett större utbyte av skattekronan i form av effekt. Det kommer också att leda till, är jag säker på, att olika medborgare kommer att få mer makt att välja den vård och omsorg de själva vill. Därmed kommer kraften i att behöva anställa folk att öka för att tillmötesgå de här kraven. Det här är strukturella förändringar som denna regering kan göra trots att vi går in i en av de allvarligaste globala finansiella kriserna som denna värld har sett . Jag tycker inte att man ska underskatta värdet av denna palett av olika åtgärder vid sidan av att komma med ett enkelt budskap, att ta statskassan som också har ansvar för att försörja andra områden än just det viktiga område vi diskuterar och vräka ut utan att ställa frågan: Kan ni effektivisera er själva? Behöver ni alla dessa onödiga nivåer av byråkrati? Inom sjukvården finns siffror som säger att man i offentligdriven vård har högst patientrelaterad tid medan andra alternativ inte klarar ekonomin om man inte har minst 60, kanske patient- och klientrelaterad tid. Denna typ av reformer är välkomna i ett läge där vi måste vända på varje skattekrona. Jag för gärna in det i debatten och tackar återigen alliansregeringen för att initiativen tas på många olika plan i stället för det enfaldiga i att bara vräka ut pengar på verksamheter där vi inte vet hur de effektivt kan användas. 64 Statsrådet (): Den globala finanskrisen är den här gången inte hemlagad. Den kommer utifrån och har tagit ett järngrepp över ekonomierna runt om på det här klotet och också drabbat , trots att vi har ett antal mycket goda år bakom oss. Det gäller också kommuner och landsting och den svenska staten. En klok hantering av statsfinanserna har lett till att vi har ett starkt utgångsläge. Det som händer är inte att skatteintäkterna minskar, utan det som händer är faktiskt att skatteunderlaget växer långsammare än kostnaderna. Skatteunderlaget ökar fortfarande. Det ökade och 2008 . Det som förutspås är att det ska öka , men kostnaderna ökar som sagt fortare. Det är där problemet finns. Som kristdemokrat känner jag oerhört starkt, precis som interpellanten och alla andra, för att välfärden ute i våra kommuner och landsting ska fungera. Jag är inte beredd att medverka till att den hotas, och jag menar att den budget som regeringen lade fram är oerhört expansiv. Den allokerar nya resurser till kommuner och landsting. Det handlar alltså om sammantaget ytterligare resurser på ca 2009, 2010 och 2011. kan det naturligtvis vara alldeles riktigt, vilket ofta framhålls, att kommunerna och landstingen är på väg in i ökande problem precis som hela samhället. Företag varslar, företag säger upp på samma sätt som man har gjort i varje lågkonjunktur. Jag kan inte säga att vi har sett slutet på detta. Riskerna finns faktiskt på nedåtsidan. Risken är att det blir ännu värre framöver. Regeringen följer utvecklingen väldigt noggrant, och vi har också en beredskap att vidta åtgärder om vi anser att det behövs framöver. 65 (): När det gäller Finn synpunkter om vårdapparaten får han väl ta det med som företräder Kommuner och Landsting. Om hade ansett att det bara handlade om att effektivisera verksamheten hade han nog sagt det. Men det har han inte gjort. Det är därför jag ställer frågan vad regeringen tänker göra. Jag trodde jag skulle få ett annat svar, men det fick jag inte. Svaret från regeringen är att man sitter still, man inväntar, man gör ingenting. Det man måste förstå är att det finns en tröghet i kommuner och landsting. De måste vidta åtgärder nu! , , måste man vidta åtgärder för att hålla sin budget. Får man inte pengar från staten så får man inte, och då hjälper det inte att och övriga regeringen sitter och tittar på och säger att de är oroliga och bekymrade och det är världsekonomin och hej och hå. Man har ett regeringsansvar här hemma i , och då gäller det att agera. Man kan, om man vill, prioritera och välja vad pengarna ska användas till. och övriga regeringen har valt att prioritera skattesänkningar för sådana som jag som tjänar . Det är en prioritering. Det finns många andra prioriteringar som vi skulle kunna diskutera. I regeringens eget finanspolitiska råd med i spetsen är man oerhört kritiska och säger att regeringen måste agera. Det är viktigt att agera nu och att göra saker, för görs inte saker nu får det negativa effekter. Den kris som redan finns i späs på. De varsel som pågår redan nu späs på. Som jag beskrev: I läns landsting har det lagts 2 671 varsel . Jag är inte uppdaterad , men jag tror att det har kommit ytterligare varsel. Det är klart att det får effekter på skatteintäkterna i hela länet och till slut i övriga . får vi lägga till de varsel som kommuner och landsting får förbereda sig på. Jag tycker att det är mycket anmärkningsvärt att vi har en regering som säger att de sitter och tittar på och väntar och kanske agerar kanske . Inte vet jag, men det är märkligt att man inte är beredd att göra något . Man pratar om åtgärdspaletter. I går nämnde, tror jag, näringsministern en åtgärdskatalog. Men vi pratar om stimulanspaket och att det behövs mer pengar till kommuner och landsting. Det behövs inga kataloger; det behövs faktiskt pengar och resurser . Jag tycker inte att jag får någon tydlig beskrivning av vad det är regeringen gör som är så bra för kommuner och landsting, mer än att man inte gör någonting. 66 (): Ja, vad säger man om Finn inlägg? På något vis uppfattar jag det som att vårdpersonalen som har det jättetufft ute på våra offentliga arbetsplatser runt om i alltså ska nöja sig med att vänta på att alla deras arbetsplatser blir privatiserade. Det ska nämligen lösa allting. Det var ungefär det budskap Finn gav, enligt min mening. Jag har jättesvårt att se varför det skulle vara någon lösning över huvud taget. Det är ju personalkostnaderna som är de absolut högsta inom vården. Tittar man på andra kostnader kan man nog inte skära speciellt mycket. Det handlar alltså om personal, och ska man då lägga på en vinst ovanpå lönekostnaden lär inte situationen för de anställda bli bättre. Det är jag fullständigt övertygad om. pratade om att det här inte är en hemlagad kris. Nej vi kan inte beskylla regeringen för hela den internationella finanskrisen. Men vad vi kan beskylla regeringen för är att inte göra någonting för att underlätta och lindra den kris som slår så hårt mot kommuner och landsting med de medel som man själv har. Han säger också att man har en beredskap för att vidta åtgärder om det behövs. Det jag hänvisade till i mitt förra inlägg är att nästan varenda en runt om i utom regeringen anser att den punkten nu är nådd. Det är nu det behövs. Vi kan inte sitta med armarna i kors och vänta på att verksamhet efter verksamhet ska tvingas dra ned på sådant som rimligen behövs, till exempel alla äldre runt omkring i landet som behöver ha hjälp . 67 FINN (): Jag är glad att det är fler debattörer som har anmält sig. Jag vill bara notera till protokollet att detta är mitt sista inlägg, och därför ska jag försöka svara på de frågor som har ställts av och . Om man nu ska betala ut pengar till kommuner och landsting, som och så gärna vill och som jag är säker på att och jag också verkligen vill, är det väl bra att börja med att ha något att dela ut när intäkterna sjunker. Men de sjunker ju inte, säger vår minister. Varför ökar de? Jo, tack vare att vi har en jobblinje som ser till att låg- och medelinkomsttagare får mer i plånboken när de arbetar och också att fler arbetar och betalar skatt. Den ekvationen har aldrig Socialdemokraterna kunnat lösa ut att man har ökade skatteintäkter som fler kommer i arbete. Det här är gynnsamt på minst tre plan. Det är därför man gör skattesänkningar, . Det har ni aldrig förstått, och därför skulle ni ha ännu mindre att dela ut och i stället få göra skattehöjningar om ni skulle fördela detta till kommuner och landsting. Det tycker jag att våra medborgare ska känna till. När det gäller frågan om kan jag säga att kommun- och landstingsföreträdare naturligtvis ska äska medel, på samma sätt som departementen äskar medel gentemot . Det måste också ske med rimlighet så att statsfinanserna inte ruineras. måste man vidta åtgärder, säger . Då är min fråga: Varför har Socialdemokraterna med stöd i en vänsterkartell under alla år negligerat att effektivisera kommunal- och landstingsserviceverksamhet genom att motsätta sig den typ av lagändringar som lagen om valfrihetssystem innebär? Vi får en större mångfald och ett konkurrerande serviceutbud som kommer att ge större effektivitet för den skattekrona som ges ut. Detta är ju ett sätt att skapa arbeten som också ger mer effektivitet när det gäller det de egentligen syftar till, nämligen att medborgarna får vård och omsorg av en kvalitet och en omfattning som de ännu inte har och som i mycket är en reminiscens av Socialdemokraternas tidigare tid vid makten. Det vill säga att man ger möjlighet att faktiskt effektuera bra arbeten och bra sysselsättning, men det betyder också att de som betalar pengarna får ut någonting för dem. 68 (): Det som skulle kunna vara relativt enkelt och verkligen träffsäkert för att minska effekterna av jobbkrisen är för denna regering oerhört svårt. Först 80 miljarder i skattesänkningar och sedan säger man: Sorry, det finns inga pengar till att klara sysselsättningen i kommuner och landsting. Ett rejält överskott i fjolårets räkenskaper för staten, men när det gäller att klara jobben i kommuner och landsting finns det inga pengar. Vi vet att arbetslösheten ökar bland kvinnor och ungdomar i vård och omsorg i mycket högre utsträckning än varselstatistiken visar. argument är att det inte finns pengar, medan Finn argument är att det behövs mer effektivitet. Vad är effektivitet vid vård i livets slutskede, är det dödshjälp? Vad är effektivitet i cancervården, i äldrevården, i barnsjukvården och så vidare? Det är ett oerhört cyniskt sätt att se på vård och omsorg att resonera i effektiviseringstermer. Alla vi som någonsin har varit verksamma i kommuner och landsting vet att det pågår ett effektiviseringsarbete , i både kommuner och landsting. Det finns kommuner som har drabbats oerhört hårt av jobbkrisen. är en sådan. har räknat ned sina ekonomiska prognoser motsvarande en skattekrona. Man försöker att klara verksamheten, och kom inte och säg att man gör det utan att eftersträva effektivisering! Det som kunde vara enkelt och träffsäkert för att klara jobb när så många blir av med dem låter regeringen bli att göra. Jag kan bistå med flera tips om vad regeringen skulle kunna göra om viljan fanns. Man skulle kunna inrätta utbildningsvikariat så att fler fick möjlighet att skaffa sig formell kompetens, så att fler fick möjlighet att utbilda sig och andra kunde ta deras jobb . Man skulle kunna öka de generella statsbidragen så att kommuner och landsting kunde se en långsiktighet och slippa att säga upp vikarier och timanställda i när jobben behövs som mest. Man skulle kunna rikta resurser till de kommuner som har drabbats hårdast av varsel och uppsägningar genom exempelvis riktade arbetsmarknadsutbildningar. Det skulle hjälpa . Det skulle hjälpa , , , , och de andra kommunerna som ligger på tio-i-topp-listan och som också har borgerliga politiker som efterlyser en regering som agerar. Det enda vi nu ser är passivitet. Visa, , att det finns en arbetslinje hos regeringen! Sluta använda den globala ekonomin som en ursäkt för en helt obegriplig passivitet från regeringens sida! 69 (): Jag har vid ett antal tillfällen tagit upp frågan om kommunernas ekonomi med . ställde jag en interpellation, och sedan har vi vid ett antal tillfällen pratat om kommunernas ekonomi. Vid första tillfället var helt ovetande om att det över huvud taget skulle kunna bli någon försämrad ekonomi för kommunerna. För varje tillfälle som vi har debatterat har mjuknat något: Det kanske kan bli något sämre ekonomi. Han har till och med raljerat med mig och sagt att ju har en kristallkula och kan se in , men det kan inte jag. Kommunerna kommer inte att få sämre ekonomi. Sådana utfästelser har jag fått höra i den här kammaren. har inte lyssnat på mig, men det skulle vara käckt om åtminstone tog till sig ord. Han säger att det är mycket bra att satsa på kommuner och landsting. Det är en mycket god investering eftersom kommuner och landsting använder pengarna rätt. Han kan också lyssna på SKL, som flera talare redan har påpekat, och . Han kan lyssna på hela Kommuner och Landsting som säger att det behövs pengar . Han kan lyssna på som säger att det behöver satsas 7 miljarder i kommuner och landsting. behövs det 40 miljarder extra. Statsrådet kan lyssna på fackförbunden eller på de moderata kommunalråden, om det inte räcker med socialdemokratiska kommunalråd. från är en av dem i min valkrets som kräver extra anslag till kommunerna för att de över huvud taget ska klara sin kärnverksamhet. Varför lyssnar inte på ett samlat samhälle som ställer krav på resurser nu till kommunerna? Regeringen vägrar att ge långsiktiga besked. Utöver att inte vilja satsa med något extra paket vill man heller inte ge besked . Jag drar mig till minnes när var i opposition. Jag drar mig till minnes hur det lät från den dåvarande oppositionen om hur viktigt det var för kommunerna att kunna göra budgetar för och inte bara få veta hur man skulle kunna planera sin verksamhet. låter det annorlunda. Varför låter det annorlunda nu? Jag förstår inte varför inte kan tänka sig att se till att mildra lågkonjunkturens effekter med att satsa på en sådan viktig service som man ger till kommuninvånarna och landstingsinvånarna. Det behövs resurser nu för att klara välfärdens kärna. Varför satsar inte ? Det kan hända att det är som stoppar. Men då får försöka att gaska upp sig och stå på sig mot och säga att det behövs satsning på kommuner och landsting . har ju sett till att de hellre satsar på skattesänkningar. Den blå alliansen satsar 80 miljarder på skattesänkningar. Vi vet att det inte är regeringens fel att det är en internationell lågkonjunktur. Det har vi ju hört : Det är absolut inte vårt fel. Nej, men det är inte den internationella lågkonjunkturen som har drivit ut människor från a-kassan, som har stoppat investeringsstöden, som har slaktat komvux och som vägrar att ge kommunerna långsiktiga spelregler. Det är regeringen som har gjort det. 70 (): och regeringen har fått frågan vad regeringen kan göra för att förhindra att många kommuner och landsting tvingas skicka i väg personal och göra dem arbetslösa. Om man anstränger sig kan man se något positivt i svar. Det gäller den sista meningen i hans svar där han säger att han inte kan ge besked. Det är väl ganska positivt, trots allt. Det hade varit värre om hade sagt att kommuner och landsting inte ska ha några pengar. Men det säger han inte. Han säger att han inte kan ge besked. Det uppfattar jag som positivt. Den här regeringen har sagt att de inte kan göra särskilt mycket åt den internationella lågkonjunkturen och därmed slagit ifrån sig frågan. Men de har tvingats och släpats fram för att göra någonting, först åt den internationella finanskrisen, och sedan har de tvingats att göra någon form av insats, som ännu inte har redovisats inför men som offentliggjordes . De har tvingats och släpats fram för att göra någonting. Tanken är väl att vi i ska hjälpa till att släpa fram regeringen till ytterligare en insats. Jag tolkar på ett positivt sätt. Han säger inte nej utan han säger att han inte kan ge besked. Det är klart att , regeringen, och inte vill. Men de kommer om inte annat av sina egna att släpas fram till någon form av insats för kommuner och landsting. Det finns en logik som även den borgerliga regeringen kan ta till sig som säger att de inte kan göra någonting, inte skylla på världskonjunkturen, internationella faktorer och annat. Svenska kommuners och landstings ekonomi kan inte längre skyllas på den internationella kreditoron eller något annat. Vi kan konstatera att om svenska kommuner och landsting, som är oerhört arbetsintensiva, får mindre pengar i form av lägre skatteintäkter blir fler arbetslösa. Där kan regeringen inte skylla ifrån sig på någon annan när det gäller kommuner och landsting. Regeringen kan faktiskt på ett mycket bestämt område, just den kommunala sysselsättningen, vara med och påverka om det är fler eller färre. Om regeringen inte gör någonting har ju flera räknat ut att det blir minst 20 000 arbetslösa. Det är ½ procent av arbetskraften. Vem ska ha ansvaret för den halva procenten av arbetskraften som kunde ha sluppit arbetslöshet? Det är regeringens ansvar. Det kan inte prata bort och ta in någon internationell finansoro eller något annat och säga att det inte är regeringens fel. ½ procent är ½ procent. Men det kan bli . De 20 000 kan bli 40 000. har det visat sig att Kommuner och Landsting de som beskrivs som stora kravställare har tagit till i underkant. Om man jämför alla prognoser som gjordes var Kommuner och Landsting ganska försiktiga. De är fortfarande ganska försiktiga. Det är inte utan att det är så att deras prognoser kanske visar sig är långt ifrån den verklighet som sedan kommer att inträffa, det vill säga att den halva procenten kan bli . Det kan bli 40 000 som tvingas lämna sina jobb i kommuner och landsting. Då står regeringen där och säger att de inte kan ge besked. Men ni kommer att släpas fram till någon form av besked. Det är jag övertygad om. Sent och lite är regeringens bästa gren. Det är bra att ni inte säger nej, och ni kan åstadkomma någonting. När det väl åstadkommes något kommer vi att säga att det tyvärr är för sent och för lite, men det är någonting i varje fall. 71 Statsrådet (): Det är tilltalande att höra en positiv ton från i dagens debatt. Denna globala finanskris slår blint över hela världen . Företag drabbas liksom medborgare, familjer, kommuner och landsting. Det kommer inte att gå att kompensera för alla effekter av krisen.