prot · GX0949 · 2009-12-14 00:00:00 — Det var i alla fall inte jag. När det gäller vad som stod i propositionen om statsgarantierna för EIB-lånen faller ju verksamheten ut på de ställen där de företagen bedriver verksamheten. De andra insatserna som man har gjort runt detta innebär att man har försökt kanalisera utbildningsplatser specifikt till , för att ge ett par exempel. 95 () replik: Det är alldeles rätt: flera utbildningsplatser. Kommunalrådet i berättade att de fick åtta komvuxplatser när man drabbades av det största varslet i modern tid och en stor del av verksamhet och underleverantörer drabbades. Man fick åtta komvuxplatser. Det var regeringens stora satsning för att möta krisen i , en ort som är helt beroende av fordonsindustrin. Det säger väl en del om storleken på den satsning och det stöd som regeringen har gett till de orter som har drabbats av industriomstruktureringen. Det kan förklara kritiken inte bara från företrädare för fordonsindustrin. Vi har återkommande märkt att företrädare för olika branscher kritiserar regeringen för att man inte ser dem och för en dialog med dem. Jag noterar att i sitt inlägg om framtida insatser där man från ser utvecklingsmöjligheter räknade upp apoteksomregleringen, och någon privatisering genom LOV. Vi tycker annorlunda om det rent ideologiskt. Men det finns också en annan aspekt: Det är inte några nya jobb. Det är ett annat huvudmannaskap, men det är inte några nya jobb. Det är någon annan som äger , men bilarna ska provas. Det är någon annan som äger , låt vara att det kommer till något. När det gäller jobbskapande är detta ett av denna regerings stora misslyckanden. Det handlar om att skapa nya jobb, inte bara döpa om kommunala jobb till privata. Låt oss nu se efter hur vi kan få nya jobb i det här landet. Jag använde en stor del av mitt anförande åt att tala om miljöteknikbranschen, men där lyser regeringens insatser med sin frånvaro. Jag förstår att det är svårt för utskottets ordförande att kommentera ointresse, men jag tycker ändå att det är intressant att konstatera att hon inte har varit med vid en enda debatt så länge jag har varit i näringsutskottet. 96 () replik: Vi kan diskutera vad gör och säger eller också kan vi prata om sakfrågorna. Jag känner att det är lättare att prata om sakfrågorna. Jag tycker att det är befogat att energiministern är på plats i . Jag har debatterat budget med dåvarande finansministern på en kommundag i som var prioriteringen . Regeringar behöver prioritera högre oavsett färg. Det tror jag att vi kan vara överens om, åtminstone så länge vi är riksdagsmän. Det är inte bara det ni föreslår som tillägg som finns. Det ligger många satsningar i den budget som vi nu tar beslut om. Det gäller bland annat miljöteknikområdet. På nästa utgiftsområde som vi ska diskutera, Energi, ligger det också sådana satsningar. Jag tycker att det är att trolla med knäna när man säger: Vi kan trolla fram 5 miljarder. De pengarna tar vi ur . Det betyder ju att det företaget har för mycket pengar, enligt er bedömning. kritiserar man att det investeras för lite i vindkraft och annat. Det känns som om ni försöker använda samma pengar . Dessutom är det ett litet budgettrick, men det är vi ju vana vid . 97 () replik: Budgettrick var ordet för dagen. sade i sitt anförande att hon ser ljuset i tunneln. Det är intressant. Jag vill nog hävda att det är svårt att korrekt analysera vad som händer för dagen. Det enda som man korrekt kan analysera är i princip det väder som är för stunden om man går ut och tittar. Resten blir antaganden och gissningar. Man får nog passa sig väldigt noga så att inte ljuset är ett fullastat malmtåg som kommer i tunneln. Det gäller att vara beredd på det som kommer . pekade på några områden som gav hopp , till exempel tjänstedirektivet ja, möjligtvis. Hon talade också om lagen om valfrihet och om avreglering av apoteksmarknaden och . Menar ni verkligen att dessa åtgärder är det som ska bära in ? Vad ska vi göra med basnäringen skogen, malmen, vattenkraften som vi lever av ? Hur ska den utvecklas? Ingenstans i betänkandet eller propositionen kan jag läsa om vad regeringen vill eller inte vill. Vad är det för satsningar som vi behöver göra inom detta område? Vi kan se att många av de tekniska framsteg som har gjorts inom detta område delvis försvinner utomlands på grund av att det inte finns kapital nog att investera i demonstrationsanläggningar och testanläggningar. Det är bland annat där som vi ska använda de extra pengarna från , som den föregående talaren pratade om. Vad vill ni egentligen med näringspolitiken i ? 98 () replik: Man ska verkligen akta sig för att göra profetior. Det kan vara så att det är ett mötande godståg. Men som jag sade peppar peppar tror jag att vi nu kan känna att det håller på att vända. Det finns tillräckligt många indikatorer på olika områden som pekar i den riktningen. Men det betyder inte att problemen är över, och det betyder inte att man ska sätta sig ned på rumpan och inte göra någonting. Läget på arbetsmarknaden kommer förmodligen att fortsätta att försämras ytterligare ett tag till eftersom förändringen där kommer . Då är det bra att vi nu har möjlighet att fortsätta ha en expansiv finanspolitik även 2010 och 2011 och inte behöver göra som och många andra länder kommer att behöva göra, nämligen genomföra ganska radikala besparingsprogram. Jag tog upp några exempel på beslut som vi har fattat här . När man avreglerar marknader handlar det inte bara om att just de befintliga strukturerna på något sätt får så att säga någon ny arbetsgivare, utan när man avreglerar en marknad är syftet att få i gång just dynamiken, innovationstänkandet och nya affärsmöjligheter. När man avreglerade telemarknaden trodde man kanske kortsiktigt att det skulle bli lite lägre telefonräkningar. Men effekten av det har bidragit till en enorm dynamik på det området. Därför är detta inte alls hela lösningen på alla våra utmaningar, men det är exempel på sådant som också kan bidra till innovation, produktivitetshöjningar, utvecklande av nya tjänster, ny affärslogik och nya affärsmöjligheter. 99 () replik: Jag blir lite osäker på vad menar. Hon talar om att det blir ytterligare försämringar på arbetsmarknaden. I föregående replikskifte med påstods att det finns tecken på att arbetsmarknaden förbättras för tillfället. Någonstans måste man bestämma sig för hur det är. Detta håller inte riktigt ihop. Jag fick inga svar eller indikationer i fråga om regeringens vilja att stödja och utveckla den basnäring som vi fortfarande har. Vår export är extremt beroende av vår basnäring. Den står för en stor andel av vår bruttonationalprodukt och kommer att göra det också framöver. Det som vi är duktiga på måste vi givetvis vidareutveckla och värna för att ta nästa språng. Demonstrationsanläggningar och testanläggningar är avgörande om man ska kunna utveckla de idéer som finns inom de tunga delarna av den industriella näringen. Därför är det också viktigt att man på något sätt ger besked från regeringen. I den forskningsproposition som lades fram var det mycket pengar, jag håller med om det, men avsåg innovativa lösningar. Det är väldigt lite. Denna del har fått mycket kritik, inte minst från som vill se en större satsning på den värdeskapande delen, från forskning till affärslösningar. Ett exempel på hur duktiga vi är gäller fjärrvärme. Men vi har än inte lyckats göra affärer och göra någonting av det som kan få fart på en gyllene svensk exportindustri som dessutom skulle vara oerhört positiv för miljön i många andra länder. Det är ett misslyckande. Regeringen måste gå in och ta sitt ansvar i detta sammanhang. 100 () replik: När det gäller arbetsmarknaden sade jag att man kan se att det är en ljusning på gång. Arbetsmarknaden släpar alltid efter många av de andra indikatorerna. Det betyder att när arbetslösheten inte ökar lika mycket är det också en förbättring, eller hur? Jag tror därför inte att vi behöver dividera om hur vi tolkar rapporter. Det är riktigt att naturligtvis tycker att just borde ha fått mer pengar. Det är inte så konstigt. Men man kan också göra andra bedömningar av hur innovationssystemet, som många gärna pratar om, kom till. Där är det förbättringar för entreprenörer som ändå är grunden för att omsätta nya kunskaper till innovationer. Det är när någon förvandlar det till något som det blir till praktisk nytta. De strategiska forskningssatsningarna tror jag kommer att betyda mycket på de områden som ni har lyft fram. Dessa områden ingår i de strategiska områdena. Sedan behöver vi fortsätta förbättra villkoren för entreprenörer. Jag tror att vi kommer att behöva se över var staten ska gå in just när det gäller kapitalförsörjningen. Var finns marknadsmisslyckandet mer specifikt? Man får kanske koncentrera resurserna där i stället för att smeta ut dem lite mer som man gör. Men vi hoppas att man ska kunna återkomma om det i den proposition som är försenad och som handlar om statens rådgivningsinsatser och kapitalförsörjningsinsatser. 101 () replik: Jag tackar för hennes anförande. Vi kan dividera om det är ljuset i tunneln och så vidare. Men vi kan konstatera att det är kris i . Det är fortfarande för många konkurser, det är många som varslas och det är många som är arbetslösa. Då måste man ändå säga att detta betänkande på utgiftsområde 24 Näringsliv är mycket defensivt. Det finns inga ordentliga satsningar på företagandet i för framtiden. När det är kris måste man skapa möjligheter och se möjligheter att göra någonting. Jag hörde vackra ord om miljöteknikbranschen. Men om man går igenom hela regeringens budget på till nya satsningar finner man att går till klimatsatsningar. Av dessa går ännu mindre till att utveckla miljöteknikbranschen, den som vi alla vill prata oss varma för och tycker är jätteviktig för . Men det satsas ingenting på den. Detta måste hänga ihop. Pratar man om att miljöteknikbranschen, , är framtiden som vi måste hänga med i och att det svenska företagande måste utvecklas måste detta också synas i budgeten. Men det gör det inte. Det finns några småsatsningar. Men med tanke på de stora satsningar som skulle behöva göras, inte minst i ljuset av Köpenhamnstoppmötet som pågår vi får förhoppningsvis några bra förslag, men det är inte säkert måste ändå steg här tas och pengar tillföras så att de bolag som sysslar med miljöteknik kan få riskkapitalpengar. Där måste väl ändå staten kunna sträcka ut en hand. Varför gör regeringen inte mer? 102 () replik: De företag som håller på med miljörelaterade produkter eller miljöteknikutveckling är inte några helt annorlunda och mer udda fåglar än alla andra företag som måste ha ett eget supportsystem. Den typen av företag har naturligtvis möjlighet, precis som alla andra företag, att komma i åtnjutande av mer generella åtgärder. Ska man satsa specifikt på till exempel en bransch måste man ha speciella analyser om att det föreligger ett extra marknadsmisslyckande på just det området. När de gäller riskkapitalförsörjning är det ingen som har kunnat peka ut att det faktiskt skiljer sig åt mellan miljöteknikföretag och andra typer av företag. Då är det de generella åtgärderna som man behöver göra någonting åt och förbättra. Där kommer vi att återkomma. Vi vet att de stora riskkapitalbolagen i inte tar teknikrisker, utan de kommer in i senare skeden. Därför vill i alla fall jag driva på så att staten går in och täcker upp där det faktiskt föreligger ett marknadsmisslyckande dels genom att man inte tar teknikrisker, dels genom att det behöver vara mindre belopp. Exempelvis har vi som bygger upp och ut. Det tror jag kan vara ett bra komplement. Vidare har vi bland annat Industrifonden. 103 () replik: Ordet marknadsmisslyckande är intressant. Ett marknadsmisslyckande är egentligen hela politiken eftersom där inte tas hänsyn till klimateffekterna. Det är därför vi har fått klimatkrisen. Detta är en sorts marknadsmisslyckande. Därför behövs det satsningar på flera olika områden. Vi har till exempel föreslagit ett särskilt program för en transportomställning därför att det behöver satsas mer på bland annat spårvägar. Vi måste också få fram en miljövänligare teknik inom sjösektorn och så vidare, så visst finns det behov som vi behöver täcka när det gäller att få fram den nya tekniken. Det har inte bara vi här i nytta av. Vi kan ju också sälja den nya tekniken till andra länder eller ge den i bistånd till utvecklingsländerna detta för att klara en klimatomställning värd namnet. Det är i det avseendet jag saknar reella förslag i regeringens proposition. Ni är väldigt defensiva. Ni ska vara försiktiga och återkomma längre fram, som nämnde. Men det är nu vi måste ha förslagen. har vi pratat om detta. Ändå kommer inga reella förslag. Det kommer inga satsningar. Det är i den kris som vi har i som det finns en gyllene chans att komma med dessa satsningar. Dels finns det utbildad personal som är arbetslös och som inte skulle bli så lycklig av något annat som av att få ett jobb och få börja satsa på miljötekniksektorn. Dels gäller det en sektor som vi kan förmoda ökar betydligt framöver. Då är det viktigt att staten i ett tidigt skede går in och är med och hjälper till och stöttar i den delen. Tyvärr kan vi konstatera att regeringen där gör väldigt lite ja, alldeles för lite. Som jag sagt i ett tidigare inlägg är det högst av regeringens satsningar som egentligen är klimatsatsningar för att komma till rätta med de problem som vi nu står inför. Detta är ett stort inte marknadsmisslyckande men väl politikmisslyckande från alliansens sida. 104 () replik: Både länge och väl kan vi stå här och träta. Men det är väl alltid så att säga oppositionens roll att jaga på och oppositionens roll att tona ned och säga att det egentligen inte är så mycket som görs och att det man själv föreslår som tillägg är det avgörande. Jag tror att det samlat handlar om att , genom att vi ändå har kunnat hålla statsfinanserna i så pass bra skick som vi lyckats med, framöver kommer att vara i en situation som är avsevärt bättre än många andra länders situation. Det tycker jag att vi ska vara glada över. På de områden där du efterlyser satsningar finns det många olika löpande program. 105 (): Den ekonomiska krisen har präglat världen . Det som startade som en finansiell bubbla övergick i en fallande produktion och en stigande arbetslöshet. Även har som ett litet, öppet och handelsberoende land drabbats hårt. och alliansregeringen har dock lyckats hantera denna kris bättre än många andra länder. Ledord har varit ansvar för de offentliga finanserna. Regeringen har mött krisen med en expansiv politik för att dämpa krisens effekter på sysselsättning och tillväxt. I budgeten har man ytterligare förstärkt åtgärderna för att dämpa sysselsättningsfallet, för att motverka att arbetslösheten biter sig fast samt för att värna välfärden. Vi kan nu se att optimismen börjar spira hos företagen och att de tror på en stark återhämtning . Denna försiktigt positiva trend har kommit tidigare än beräknat. Företagare är oerhört beroende av en ansvarsfull ekonomisk politik och av väl fungerande marknader. Näringslivet behöver en stabil och rättvis grund att stå på. Näringspolitiken är som ett smörgåsbord med företagsutveckling, entreprenörskap, innovationer, rymdteknik, turism, handelspolitik med mera. De som tittat på talarlistan har konstaterat att flera av mina moderata kamrater kommer att tala mer om de här olika områdena. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och att skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag för att därigenom bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. Alliansregeringen arbetar kontinuerligt på att det ska bli lättare och mer lönsamt att starta och driva företag. Mycket är genomfört för att förbättra för företagen. Annat är på gång, och en hel del kvarstår. Här finns det bland annat generella åtgärder såväl insatser för kapitalförsörjning, information och rådgivning som åtgärder riktade exempelvis till insatser för kvinnors företagande, personer med utländsk bakgrund samt affärsutveckling inom de miljödrivna marknaderna. Härutöver ingår insatser för företagande inom vård och omsorg, ett ökat entreprenörskap i utbildningssystemet, produktutveckling, nystartskontor, socialt företagande och social ekonomi. Som exempel på tidigare vidtagna åtgärder kan nämnas sänkta socialavgifter mest för unga och äldre nystartsjobb, sänkt bolagsskatt, borttagandet av förmögenhetsskatten samt RUT- och ROT-avdrag. Regeringen föreslår i sin budgetproposition reformer för fler och växande företag. Bland dessa reformer märks en nedsättning av egenavgifterna för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag samt att det ska gå snabbare för den som har skulder från näringsverksamhet att få skuldsanering. Vidare gäller det tio nya reformer i trygghetssystemet för företagare, en fortsatt satsning på kvinnors företagande och en satsning på kulturella och kreativa näringar. Till detta kommer ett antal utredningar som också ska genomföras. är en proposition aviserad om företagsutveckling med planerade förslag till riktlinjer för statliga finansierings- och rådgivningsinsatser riktade till små och medelstora företag med syftet att förtydliga mål, styrning och uppföljning. Finns det skillnader mellan mäns och kvinnors företagande? Ställs män och kvinnor inför samma frågeställningar när det kommer till att starta eget företag? Ser unga kvinnor sig själva som framtidens företagare? Betraktas en kvinnlig skogsägare som företagare? Både undersökningar och vittnesmål från kvinnor som är företagare pekar på att förändringar har varit och är nödvändiga när det gäller regelverk och kanske framför allt när det gäller attityder till kvinnors företagande. har regeringen avsatt 100 miljoner till insatser för att främja kvinnors företagande. Frånsett rådgivning och projektverksamhet inkluderas även forskning och ett ambassadörsprogram för att visa på bra förebilder. I budgetpropositionen finns det förslag om att förstärka företagarnas sociala trygghet genom förbättringar avseende arbetslöshets-, sjuk- och föräldraförsäkringarna. Syftet är att skapa en större tydlighet och förutsägbarhet i regelverket, en ökad likabehandling av företagare och anställda samt en ökad valfrihet för företagare. Detta är en viktig reform, inte minst för kvinnor som är företagare eller som planerar att starta ett företag. Ett hinder för företagarna rivs . I betänkandet behandlas frågan om bemyndigande angående kreditgarantier till företag inom fordonsklustret samt undsättningslån. Här behandlas även en redovisning av de åtgärder som föreslogs i den proposition som vi beslutade om. Särskilda insatser för 28 miljarder riktades specifikt till fordonsindustrin. Den proposition som då beslutade om innehöll tre delar: inrättandet av ett forsknings- och utvecklingsbolag med 3 miljarder i kapital som bedriver verksamhet i enlighet med de riktlinjer som satts upp utställande av statliga kreditgarantier för lån i Europeiska investeringsbanken på maximalt 20 miljarder samt undsättningslån på maximalt 5 miljarder. Där har också genom sina utökade lånemöjligheter snabbt kunnat agera. Utöver detta finns det nu ett nytt program för fordonsforskning. Totalt handlar det om 900 miljoner , varav 450 miljoner från staten och resterande miljoner från fordonsindustrin. Projektportföljen ska till två tredjedelar inriktas på klimat och till en tredjedel på säkerhet. Diskussionerna om svenska och utländska biltillverkare har varit stora och många. har medierna, inte minst i , spekulerat kring fordonsindustrins framtida fortlevnad och kring vilken köpare som för tillfället är mest aktuell. Senast kom beskedet att kinesiska BAIC har tagit över vissa tillgångar från . Bland annat rör det sig om rättigheter och produktionsutrustning för att tillverka och . vd är liksom Fordonskomponentgruppens vd positiv till affären. Båda två ser detta som en god grund för ett framtida samarbete och en ökad export till . Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på motionerna. I detta anförande instämde , , och (alla m). 106 () replik: Jag noterar att även försökte föra argumentationen: har det vänt, nu är det optimism. fungerar allting väl. Jag tycker att det är provocerande att stå och säga att allting har vänt och att det ser ljust ut i ett läge där arbetslösheten faktiskt ökar i landet. Vi har fått ett ökat utanförskap. Det minskar inte , utan det ökar med 70 000 mer än det var 2006. Det är inte ens lönsamt för småföretag att anställa längre, eftersom ni har höjt arbetsgivaravgiften för småföretag i förhållande till hur det var 2006. Jag tror alltså att man har svårt att leda i bevis att detta är en regering som sätter jobben främst eller skapar förutsättningar för nya företag. Tvärtom kan vi konstatera att det är en regering som inte ger några besked om framtiden och som har hanterat den kris vi har haft inte minst inom fordonsindustrin ganska dåligt. Jag noterar att ägnade i sitt anförande åt krisen inom fordonsindustrin. Eftersom hon kommer från den region där det finns många företag och inte minst många underleverantörer kan jag ta bara en liten del av fordonspaketet. Undsättningslånet på 5 miljarder har inte kunnat användas alls. Underleverantörerna varnade för detta, och vi varnade för det. Vi sade: Det är ett regelverk som är omöjligt att använda med sexmånadersgränser. Gör om det till omstruktureringslån! Varför, , har ni inte skapat någon beredskap för att göra om undsättningslånen till omstruktureringslån så att det hade kunnat var något stöd till underleverantörerna? De har i stället i stora delar gått i konkurs eller drabbats oerhört tungt under fordonsindustrikrisen, och detta i din egen valkrets. Jag noterar sedan att i sitt anförande talar väl om kvinnors företagande, och det tycker jag är utmärkt. Men på tal om kvinnliga förebilder är ni beredda att föreslå kvoterade bolagsstyrelser? Vi har sett att det har genomförts med framgång i . Man har kraftigt ökat andelen kvinnor i bolagsstyrelser. Är ni beredda att göra en sådan insats nu? 107 () replik: Den optimism pratar om baserar jag på att faktiskt har klarat sig bättre än andra länder. Vi är ett av de tre länder som har klarat sig bäst inom EU. När man frågar företagen, bland annat genom Småföretagarbarometern, hur de ser säger att de har stora möjligheter att expandera . Vart fjärde företag säger att de troligtvis kommer att nyanställa personal. Det tycker jag är mycket glädjande, och jag tror att även tycker att det är glädjande. Jag kan förstå att gärna vill måla detta i svart, för det ligger någonstans i kritiken att kunna säga att vi inte klarade av lågkonjunkturen. Men vet att vi i jämförelse med många andra länder har klarat den bra. Precis som sade tidigare ser man ljuset i tunneln. Det ska vi vara mycket tacksamma för. Jag tycker inte att vi ska prata ned på det sätt som oppositionen gör. När det gäller fordonsindustrin har den valkrets jag kommer ifrån och den närliggande valkretsen självfallet drabbats hårt. Vi har med och den största delen av fordonsindustrin hos oss. Det säger är dock alltid mer, aldrig nog. Vad regeringen än gör är det för lite, och den socialdemokratiska oppositionen säger att den skulle ha gjort väldigt mycket mer. Dock brukar vi aldrig få någon redovisning för hur det skulle ha gått till eller var pengarna kommer ifrån. 108 () replik: På den sista frågan är svaret enkelt: Hela denna riksdag tog i enighet beslut om ett 28-miljarderspaket, där en viktig del var just 5 miljarder för undsättningslån för att se till att företag och underleverantörer som hamnar i en likviditetskris ska få rådrum och möjlighet till omstrukturering. Detta verktyg har flera andra europeiska länder använt sig av och på det sättet kunnat rädda viktig industriell kompetens. I har pengarna funnits där vi har röstat för det båda två men regeringen har inte använt dem.