prot · GX0918 · 2009-10-21 00:00:00 — Till skillnad mot oppositionen rynkar inte vi på näsan åt yrkesutbildning. Vi tycker inte att det är fult att vara snickare, murare eller undersköterska som ni på oppositionskanten verkar tycka. Med den här reformen uppvärderar vi de traditionella arbetaryrkena. Faktum är att av eleverna som slutför fordons- eller byggprogrammen börjar högskolan . Vi tycker att det är rimligt att anpassa utbildningar till de som vill ha en god yrkesutbildning som leder till jobb och inte till arbetslöshet. Vi öppnar möjligheter för de som vill få högskolebehörighet eller komplettera senare inom komvux. Jag tycker att det är ganska mycket hyckleri från oppositionens sida i debatten. De ger sken av att man kan gå vilket program som helst på gymnasiet och sedan komma in på högskolan. Sanningen är att det krävs mer än grundläggande behörighet för de flesta högskoleutbildningar . skärps dessutom behörighetskraven. Om vi inte skulle genomföra gymnasiereformen blir det ändå i praktiken omöjligt att gå direkt från yrkesprogram till högskolan. Låt mig ta ett konkret exempel. Jag tror att från Socialdemokraterna inledningsvis också var inne på det exemplet. En elev som går fordonsprogrammet kommer senare på att han eller hon vill bli högskoleingenjör med inriktning på maskinteknik. Det är en inte alltför osannolik tanke. Då krävs områdesbehörighet 8, vilket innebär att den här eleven måste komplettera med fysik A, fysik B, kemi A samt matematik B, C och D 500 poäng. Eftersom Socialdemokraterna vill att alla ska kunna fortsätta till högskolan måste de svara på hur ekvationen ska gå ihop. Antingen måste behörighetskraven till högskolan sänkas eller också måste något bort från fordonsprogrammet. Vad är det som ska bort för att det ska bli plats för mer matte och fysik? Är det kursen i fordonsel som inte längre behövs? Är det 200 poäng maskinservice eller 100 poäng i bromssystem som inte längre behövs på fordonsprogrammet? Det här måste ni ge svar på för att vara trovärdiga i diskussionen. Det finns en stor uppslutning för vår gymnasiereform. Det är egentligen bara de tre oppositionspartierna som är emot. Frågan är om de egentligen är för något gemensamt. Jag har inte riktigt lyckats lista ut det mer än Gy 07. En del av de förslagen återkommer här. Ni måste också ge besked om ni ska riva upp reformen vid en eventuell röd valvinst eller inte. Ska den rivas upp eller inte? Vad ska den i så fall ersättas med? Det har ni inte heller lämnat något besked om. Det enda som egentligen är kvar som vi inte har tagit till oss av i Gy 07 är ämnesbetygen. Är det vad som ska förändras om ni tar över? Eller ska det bli obligatorisk skola, som vill? Ska behörighetskraven till gymnasiet höjas eller inte? Ni måste lämna besked på dessa punkter. Förutom LO, som jag inledde med, är de flesta andra positiva till reformen, det vill säga , , Arbetsförmedlingen, Kommuner och Landsting för att nämna några. Utskottet träffade representanter från Ung Företagsamhet . De sade att gymnasiereformen är det bästa de har sett. Jag håller med om det, och därför yrkar jag bifall till utskottets förslag. 68 () replik: har framfört i sitt remissvar att det finns många inlåsningseffekter i förslaget. Den synpunkten delar jag, och jag ser speciellt allvarligt på att förslaget till ny gymnasieskola innebär att eleverna för att välja rätt måste göra sitt val i årskurs 5 eller 6 i . Hur många elever tror vet vad de vill i årskurs 5? 69 () replik: Jag noterar att inte svarade på de frågor som jag faktiskt ställde till henne inledningsvis i mitt anförande. Jag trodde att hon begärde ordet för att faktiskt göra det. Hur kommer eleverna som går fordonsprogrammet att kunna gå direkt till högskolan, som är det ni står och pläderar för här? Vad gör ni med gymnasiereformen? Kan inte svara på det? Ska ni riva upp den vid en eventuell valvinst eller inte? Jag tror att svenska folket är intresserat av att få veta alla lärare och alla elever. Jag ska gärna svara på fråga om inlåsningseffekter. Remissvaret handlade om utredningen. Där har vi sedan slipat bort en massa saker. Det ger en möjlighet att komplettera på komvux. Jag förstår inte riktigt varför Socialdemokraterna aldrig tar till sig av det som gäller livslångt lärande. Ni ska trycka in allt i gymnasieskolan. Varför inte se till att det finns bra möjligheter att komplettera på komvux efteråt om man inte vill komplettera eller läsa utökat program som en möjlighet? Det blir inga inlåsningseffekter med våra förslag. Det är bara taget ur luften tyvärr. Svara nu gärna på frågan om hur det går för eleven på fordonsprogrammet. Hur ska han eller hon kunna gå vidare direkt till högskolan och bli maskiningenjör? Vad är det som ska bort från fordonsprogrammet? 70 () replik: är det jag som ställer frågorna på ditt anförande och inte du som ska ställa frågorna till mig. Därför fortsätter jag med min fråga. Du ska inte vara orolig. Vi kommer att veta vad vi vill när det gäller utformningen av gymnasieskolan. Förutom de allvarliga inlåsningseffekterna har presenterat en rapport som konstaterar att tidiga val och tidig sortering av elever leder till sämre kunskapsresultat för hela elevgruppen. Känner inte att den politik som alliansregeringen står för tappar bort en stor del av de begåvade eleverna eftersom de stoppas i sin kunskapsutveckling på grund av för tidiga val? Är det inte mer allvarligt än det detaljerade innehållet i fordonsprogrammet? 71 () replik: Jag visste inte att det här var Jeopardy, att det är någon som ställer frågorna och någon annan som ger svaren. Jag trodde att det här var riksdag, där vi faktiskt får utbyta åsikter i replikskiften. Men , som företräder största parti här i , har inga svar att ge. Jag tycker att det är anmärkningsvärt, sannerligen. Den största sorteringen i skolan tror jag är alla de som hoppar av, de 30 000 elever som säger inte kommer in i vuxenlivet med de kunskaper de behöver. Dem lämnar ni därhän. Ni har inget svar på vad ni gör för dem. Ni vänder dem ryggen, ni blundar. Det var precis det som LO:s skrev i sin artikel. Man kan alltid kritisera, men här gäller det att se de stora problemen som finns i gymnasieskolan , och det är de stora avhoppen. Ni har inget som helst svar på vad ni ska göra för att minska avhoppen. Det har vi. Vi har en ny gymnasiereform, en modern sådan, som kommer att leda till att man får jobb och att man kommer att slutföra sin utbildning. 72 () replik: sade i sitt anförande att man inte ska luras in på utbildningar som man inte klarar av. Underförstått är det yrkeseleverna han pratar om. Men enligt den rapport som SKL presenterade , Aktuellt om skola och förskola, är det ingen större skillnad i andelen som lämnar gymnasieskolan, oavsett om det är ett yrkesförberedande eller högskoleförberedande program. Det är väldigt jämnt när det gäller avhoppen. Jag sade i mitt anförande att det är ganska höga intagningspoäng till många yrkesutbildningar. Jag hoppas att vi kan komma ifrån den debatt där man visar ett förakt mot elever som väljer ett yrkesprogram, att de inte har ambitioner, ingen kunskap och att de har låga betyg. Det är nämligen det som det andas , framför allt nu när pratar. Den förstärkning man gör på gymnasieskolans yrkesprogram handlar , . Låt oss inse att med 2 500 poäng i gymnasieskolan blir man inte färdig för någonting. Men det vi kan göra är att se till att alla elever har en grundläggande kunskap för att sedan kunna gå vidare. Jag har gått igenom SCB:s statistik på vad de olika programmen leder till och vad man gör efter gymnasiet. Till exempel på industriprogrammet väljer ganska många, av tjejerna och av killarna, att gå vidare till högskolestudier. På elprogrammet är det av tjejerna och av killarna som väljer att gå vidare till högre studier, på naturbruksprogrammet är det av tjejerna och av killarna, och så vidare. valde att ta upp det program med minst andel som går vidare till högre studier, nämligen fordonsprogrammet. Varför vågar du inte prata om alla andra yrkesprogram? 73 () replik: Jag pratar gärna också om de andra yrkesprogrammen. De nationella programråden, som kommer att inrättas, kommer att se till att utbildningarna fylls med ett relevant innehåll. Jag är inte ett dugg orolig för det. När jag tidigare pratade om att inte luras in i utbildningar handlade det inte om yrkeselever, utan det handlade om att ställa relevanta förkunskapskrav på alla program för att man ska klara av de program som man har sökt till. Jag tycker att det är omänskligt att lura elever att tro att man med 30 poäng i svenska, engelska och matte ska kunna klara ett naturvetenskapligt program. Man gör inte det. Tyvärr, sådan är verkligheten. Men det väljer och att inte se. Ni blundar för alla dem som hoppar av. Det gör inte vi, utan vi löser problemen. Sedan tycker jag att det är en väldigt intressant och märklig kunskapssyn som har, och hela oppositionen för den delen. Fin kunskap, det som duger i vänstervärlden, är bara akademisk kunskap. Det är bara matte, svenska och engelska. Det är aldrig svetsning, omvårdnad eller liknande. Den kunskapen är inte fin nog. Fint är bara akademiska kunskaper. Jag har så svårt att förstå det. Det finns olika kunskaper som vi tycker är lika mycket värda. Vi vill inte fylla allting med precis samma innehåll, som ni på vänsterkanten vill. Det skiljer sig nog väldigt mycket i kunskapssyn mellan de borgerliga partierna och . 74 () replik: Det viktiga här är inte bara att höja kraven för att komma in på gymnasieskolan, som jag sade i ett tidigare inlägg. Det som är läg-stanivå när det gäller utbildning i samhället är gymnasieskolan. Det är inte bara för att man ska kunna gå ut i arbetslivet utan för att klara sig i samhället över huvud taget, för att kunna ha makt över sitt liv. Det vi måste göra är att se till att eleverna når målen i för att de också ska klara av gymnasieskolan. Men där gör ni ju ingenting. Man har pratat från regeringens sida om att man skulle avskaffa IV-programmet. har man styckat upp det i olika delar, och man vidtar inga åtgärder för att se till att det inte är en så stor andel som inte ens kan börja på individuella programmet. I stället för att lura in eleverna på gymnasieprogram som sedan är helt värdelösa när de kommer ut, se till att de har en gedigen gymnasieutbildning så att de kan göra de olika val som de vill! När man är kanske man vill en sak, men när man är 20, 25, kanske man vill någonting annat, och ska man ha möjlighet att göra andra val. Det handlar inte om ett förakt mot yrkesutbildningarna. Det handlar om att jag vill att det ska vara bra yrkesutbildningar, inte urholkade yrkesutbildningar som branschen sedan inte vill ha därför att branschen inte tycker att det är intressant. I den genomgång som gjordes av lärlingsutbildningarna var kritiken att eleverna inte kunde läsa ritningar. Men det som de kunde göra var att ta order från en förman. Jag är medveten om att kanske gillar att ha ett sådant samhälle där några talar om för andra hur de ska göra. Men jag vill att alla människor ska kunna veta hur de ska hantera redskapen själva. 75 () replik: vill inte höja behörighetskraven utan tycker att det räcker att vara godkänd i svenska, engelska och matte i för att klara ett naturvetenskapligt program på gymnasiet. Det är precis det som står i deras motion. Man ska inte höja några behörighetskrav alls. Branschen kommer att ha stort inflytande över de nya yrkesprogrammen, eftersom vi inrättar nationella råd som kommer att ha synpunkter på och vara med och utforma examenskrav och annat så att de fylls med ett relevant innehåll. Så jag är helt lugn i den delen. och jag var på samma lilla övning i går på Rektorsakademien här i där ett antal ungdomar verkligen skrek ut sin frustration över att man inte får ha inflytande. Man vill ha mer att säga till om. Och här står och talar om precis hur de ska leva sina liv och exakt vilka kurser de ska gå. Det är långt ifrån den verklighet som de ungdomar som vi träffade i går lever i. De vill styra sina egna liv, de vill bestämma om sin egen framtid. De vill inte att ska göra det. Och jag är så glad för att vi fattar ett annat beslut här , att det inte är som ska styra deras liv. 76 () replik: Jag får tacka för att han tog upp mötet med det trevliga gänget från . Jag kan bara påpeka att de inte var inne på att de inte skulle få allmän behörighet. Det var inte riktigt det som de skrek om. De skrek om att få en mycket mer individualiserad undervisning. Vad jag vill fråga om är det som jag har varit inne på , som egentligen är det som den här debatten handlar om, nämligen den grundläggande behörigheten framöver. Från alliansens sida insisterar ni på och påstår att alla som uppnår grundläggande behörighet också ska gå vidare till studier. Det är ju inte alls det vi pratar om. Det är intressant att lyfter fram fordonsprogrammet. Eftersom jag råkar komma från en fordonsstad, med , kan jag berätta att det var när jag träffade gymnasium och ledning som jag verkligen började ifrågasätta detta med en speciell yrkesexamen. De sade till mig väldigt tydligt: Vi vill ha elever som har nått kunskapsnivån för högskolebehörighet. De ska inte behöva gå vidare till högskolan, men de ska ha nått denna kunskapsnivå. De kommer inte att få jobb på annars, även om de har gått fordonsprogrammet femtioelva gånger, även om de har hur bra betyg som helst. Ni lurar eleverna att tro att yrkesprogrammen leder till anställning fast en stor del av näringslivet kräver mer. 77 () replik: Jag har redan sagt två att i de nationella programråden kommer branschen att ha stort inflytande över examensmål och annat relevant innehåll i utbildningen så att de unga blir anställningsbara. Tyvärr är de inte det när de slutar gymnasiet eller har hoppat av. De är inte anställningsbara. Varför har vi annars en sådan enorm ungdomsarbetslöshet? Jag vill trots allt ge en eloge till . Han verkar vara den enda på vänsterkanten som har insett att alla inte vill gå i högskolan. Jag tycker dock att ni väljer fel modell för att svara på detta. Ni väljer ett slags utslagningsmodell. från sade att ni väljer friåret. Ni inser att alla inte vill detta, men med er modell ska man misslyckas först. Då kan man få ett reducerat program eller ett friår. Är det inte bättre att göra som vi säger? Alla ska lyckas. Vill man läsa mer får man göra det. Vill man utöver en gedigen yrkesutbildning också ha en högskolebehörighet får man det. Det är ett mycket mer inkluderande synsätt som jag beklagar att ni inte har. 78 () replik: Frågan är vilka elever som kommer att orka gå ett yrkesprogram och läsa in högskolebehörighet eftersom det kräver ganska mycket av dem. Ni har dessutom reducerat de individuella valen, så där finns inte mycket tid att hämta. Vill man dessutom ha något estetiskt under sin gymnasietid, vilket jag starkt förordar, blir det nästan inget kvar alls. Problemet är att ni låser in dem så tydligt. Den valfrihet och mångfald som jag trodde att också omhuldade måste, om man tar begreppen på allvar, innebära att man också ska ha relativt många broar mellan programmen. Den möjligheten som finns förstör ni och tar bort. Det är bra att branschråden kan komma med inspel. Kommer ni att ändra er när branschråden säger att de vill att yrkesprogrammen ska ge högskolebehörighet och att det byggs in i läroplanen? Om säger detta, kommer ni då att ändra fordonsprogrammet så att det ger behörighet inom ramen för det ordinarie och utan tillägg? 79 () replik: Vi tillsätter såklart inte sådana här råd om vi inte är intresserade av att höra deras synpunkter. Vi har läst massor av remissvar och de allra flesta är mycket positiva till gymnasiereformen. Så ser verkligheten ut. Det är tråkigt att ni inte läser samma remissvar som vi gör. Vi river inga broar. Det finns många broar och möjligheter att byta om man har valt fel. Det inträffar naturligtvis att man inser att man inte valt rätt, även om vi graderar upp vägledningen som har en stor betydelse. Kurssystemet gör att man kan byta program om man vill. Man kan tillgodoräkna sig de kurser man läst när man byter spår. Det finns dessutom alltid möjlighet att läsa vidare på komvux. Den möjligheten ökar med förslaget. Rätten att läsa på komvux införs. Varför vill ni alltid trycka in allt i gymnasieskolan? Varför ser ni inte det som ni pratar om i andra sammanhang, nämligen det livslånga lärandet? Varför är det fel att läsa in en gedigen yrkesutbildning på gymnasiet och sedan längre fram i livet nyttja vuxenutbildningen när man vill göra något annat i livet? Det är en alldeles utmärkt möjlighet. Tvinga inte alla att bli teoretiska högskolemänniskor. Alla vill inte bli det. Jag beklagar att har gått på Socialdemokraternas och bluff. 80 (): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. När man lyssnar på oppositionen blir det ganska tydligt att den inte har samma bild av den svenska skolans problem som vi i alliansen har. Man har snarare anammat den verklighetsbild av skolan som man ägnade sig åt att föra ut som man satt i majoritet och styrde . Allt är i stort sett bra och inga stora genomgripande förändringar behövs. Väljarna tycker något annat. Vi tycker något annat. Många föräldrar, elever och folk i näringslivet och i skolans värld tycker också något annat. Med tanke på att minnet uppenbarligen är ganska kort hos oppositionen vill jag påminna om att vid sidan av jobbpolitiken är en förändring av den svenska skolan det viktigaste mandatet alliansregeringen har fått av väljarna. Vid sidan av jobbpolitiken är reformen vi går igenom , den nya skollagen och en rad andra reformer för ordning och reda, för stärkta baskunskaper och så vidare det tydligaste mandatet från väljarna. Vi ska genomföra detta, och det gör vi . Det handlar om att resultaten i den svenska skolan har varit för dåliga generellt sett. Avhoppen från gymnasiets olika program har varit för många. Ordningsproblemen är för stora och lärarnas position är för svag. På område efter område har regeringen och drivit igenom mängder av reformer. Det vi går igenom , den nya gymnasieskolan, är en av de viktigaste delarna. Det är ryggraden i detta arbete. Det har hänvisats till Gy 07. Jämför man dagens gymnasiereform med Gy 07 är det stor skillnad. Det här är en stor och genomgripande förändring. Det är fel av Socialdemokraterna och andra att beskriva det som att skulle ha varit några stora anhängare av Gy 07. Vårt parti heter liberalerna. Det är inte för att vi vill ha världens längsta partinamn utan för att påpeka att vi är just liberaler. Det innebär att vi tycker att kunskap och bildning är något mycket viktigt. Det innebär också att vi utgår från att vi ska sätta individen i centrum. Kan man säga att individen står i centrum i en skola där avhoppen har varit så många som i den svenska gymnasieskolan, där många inte blir anställningsbara även om de har gått program som är specifikt inriktade på vissa yrkeskunskaper och där många inte är tillräckligt förberedda för högre studier? Jag menar att man inte kan det. Den socialdemokratiska skolan har inte satt individen i centrum. Den har tvärtom placerat många ungdomar i ett utanförskap. Med denna reform stärker vi yrkesprogrammen genom att förstärka deras specifika karaktär som yrkesprogram. Vi stärker de teoretiska programmen genom att också förstärka deras specifika karaktär. Det kan man tycka är att sortera, men det är inte det vi gör. Vi tar i stället hänsyn till att de ungdomar som läser på gymnasiet har olika idéer, framtidsdrömmar och visioner. Vår ambition är inte att alla ungdomar ska läsa på högskola och universitet. Vår ambition är inte heller att stänga någon ute från universitet och högskola. Med denna reform har alla elever som läser de yrkesförberedande programmen rätt att läsa in grundläggande högskolebehörighet. Vi stänger inte ute någon. Det finns några saker som inte har berörts i debatten och som jag tycker är viktiga att påpeka. Det är visserligen ingen skillnad mellan den här gymnasiereformen och Gy 07, men historia blir ett kärnämne, eller ett gymnasiegemensamt ämne som det kommer att heta . Jag tror att det är mycket viktigt. Jag tror att det finns en bred uppfattning i om att historiekunskaperna är viktiga för att vi ska förstå de sammanhang som vi lever i. Det är naturligtvis viktigt att alla elever ska få en bra utbildning i historia. Något annat som är viktigt att påpeka med anledning av den här reformen är att skolans värld inte består av isolerade öar. och gymnasieskolan är inte två helt åtskilda världar. De förutsätter varandra på olika sätt. Om de elever som lämnar och börjar på gymnasiet inte är tillräckligt förberedda, om de inte har de grundläggande kunskaper som krävs för att tillgodogöra sig en gymnasieutbildning kommer de givetvis inte att klara gymnasiet. Om man ökar kraven på gymnasiet kommer de eleverna att slås ut. Vad som krävs är alltså att de elever som börjar på gymnasiet måste vara förberedda för de studierna. De måste veta vad som kommer att krävas och de måste ha grundläggande kunskaper. Här har vi genomfört en rad reformer. Vi har en läsa-skriva-räkna-satsning. Vi har Lärarlyftet där många lärare kan vidareutbilda sig. Vi har infört nationella prov. Vi inför betyg tidigare. Detta är oppositionen emot. En förutsättning för att vår gymnasieskola ska fungera är att fungerar bättre. Eftersom oppositionen och framför allt har kritiserat det nämner jag nu att en del i detta är att vi vill skärpa behörighetskraven för att komma in på gymnasiet. Det tror jag är en ganska tydlig signal till många ungdomar att tidigare engagera sig mer i sina studier. Det är viktigt. Om vi kan höja ambitionsnivån hos ungdomarna i och i hela skolans värld kommer eleverna att prestera bättre. Det finns ett förslag ute på remiss om att skärpa behörighetskraven också för att komma in på de yrkesinriktade programmen. Med dessa ord, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. 81 (): fattar ett efterlängtat beslut då vi ska besluta om en ny gymnasieskola. Det är ett stort steg framåt för svensk skola, inte minst för de elever som vill utveckla ett yrkeskunnande. En av de största utmaningarna är att skapa en skola där alla elever känner sig bekräftade och stimulerade. Ett viktigt redskap i det arbetet är att även elever med praktiska förutsättningar uppmuntras, beröms och ges möjligheter på samma sätt som elever med mer teoretiska talanger. Jag har med stort intresse lyssnat på debatten fram till . Jag har mycket intresserat lyssnat på inlägg från mina partikolleger i alliansen, som jag helt instämmer med. Jag har också lyssnat på oppositionens diskussioner. Var är den röda tråden hos oppositionen? Den går inte att uppfatta. Socialdemokraternas företrädare, , svarade inte på en enda fråga. Representanten för det största partiet i riksdag, Socialdemokraterna, svarade inte på en enda fråga om vad hon och de vill med gymnasieskolan framgent. Socialdemokraterna är väljarna och svaret skyldiga. besked är något mer: Alla ska vara tvingade att gå i gymnasieskolan, och man ska gå nära bostaden. Det är besked. och jag hittar ibland beröringspunkter där vi kan vara lite överens. pratar om valfrihet; så länge är jag med. Men när han kommer till slutsatsen och ska tala om vad valfrihet är finns den inte längre. Då tyckte och , precis som vänstersidan att han vet bättre vad enskilda elever vill göra. Det var en besvikelse att höra argumentation. Jag uppfattar ändå att vår definition av valfrihet ibland tenderar att överensstämma. har gymnasieskolan med Socialdemokraternas stöd haft en alltför ensidig betoning på teoretiska kunskaper och högskolebehörighet på bekostnad av yrkeskunnande. Exakt samma besked får vi . Det enda som räknas, det enda som betyder något, det enda som gäller är högskolestudier, akademiska studier. Det är det besked som vi får i motionen, i reservationen och i debatten. När ska vänstersidan bekräfta och berätta att det är fint att ha en yrkesutbildning, att det är fint att ha en yrkesexamen? Man säger att man är arbetarpartier.