prot · GW0973 · 2009-02-19 00:00:00 — Det är bra att till och med Kommuner och Landsting tycker att det är bra att patienten sätts i fokus. Det andra är att man plötsligt verkar rädd för att det ska vara för många läkare i svensk primärvård. Det är inte det som har varit problemet, utan problemet har varit, som jag sade tidigare, att de har varit för få. Om man sätter upp som mål att man vill ge ökad makt åt enskilda patienter måste man se till att ha ett medel för att nå det målet. Då har regeringen, som är framsynt och vill utveckla saker och ting, insett att man måste vidta de åtgärder som är föreslagna. Jag ser fram emot att det ska bli en oerhörd utveckling inom svensk sjukvård, och jag ser fram emot att de allra bästa studenterna också ska välja vårdyrkena därför att de är spännande och bra och att det finns många olika alternativ. Med det yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet och avslag på reservationen. 21 Socialminister (): tar ytterligare ett viktigt steg för att utveckla den svenska vården. Med vårdval i hela landet kommer vården för den enskilde att bli bättre. Det handlar om att öka tillgängligheten, att öka kvaliteten, ge ökad valfrihet för patienten och ökade och förbättrade möjligheter för vårdpersonalen. Det har länge i funnits en övertro på central planering av vården varje liten detalj kan och ska beslutas av politiker när de sammanträder. Med vårdval flyttar vi makt från politikers sammanträdesrum till människor vid sina köksbord. Med vårdval sker en demokratisering av svensk hälso- och sjukvård. Det här är en utveckling som på många sätt är naturlig. I landsting som , och har vårdval redan införts i olika varianter, och fler är som bekant på väg. Omkring hälften av landstingen har redan fattat beslut om eller är på väg att införa vårdval. Genom dagens beslut får alla svenskar ett ökat inflytande över sin vård. Vi skickar ett tydligt budskap. Det är patientens personliga behov och önskemål som ska avgöra vilken läkare som ger vården, inte bostadsadressen. Vårdval handlar om följande nyckelord: inflytande, kvalitet, mångfald, tillgänglighet. Vårdval ger inflytande, alla människor är olika och har olika behov. Någon vill ha läkaren nära hemmet, en annan vill ha den nära arbetsplatsen. Någon vill ha läkare med särskild kunskap om en specifik sjukdom, och alla vill nog ha en läkare som man har förtroende för. Vem det är skiftar däremot från person till person. får alla svenskar garanterat ökat inflytande genom att de kan välja läkare efter eget huvud, inte efter vad politiker har beslutat över deras huvuden. Vårdval ger ökad kvalitet. Det går att bedriva vård på många olika sätt inom ramarna för vetenskap och beprövad erfarenhet. När vårdpersonal får möjlighet att pröva sina idéer kommer vårdens kvalitet att utvecklas. Vi mäter, värderar, jämför och lär av dem som lyckas bäst. Ett viktigt mått på kvalitet är hur nöjda patienterna är med bemötandet. I har vårdvalet inneburit fler nöjda patienter och färre anmälningar till patientnämnden. Vårdval ger ökad mångfald. När alla som uppfyller kraven får möjlighet att öppna en vårdcentral innebär det inte bara mångfald i betydelsen fler, det innebär också mångfald i innehållet. Vårdpersonal får möjlighet att pröva sina idéer och utveckla vården. Personalen får också möjlighet att pröva olika arbetsgivare, något som på arbetsmarknaden i övrigt är en självklarhet för oss. Förhoppningsvis kommer patienter att kunna välja läkare med särskilda kunskaper om en specifik sjukdom som en just har drabbats av eller med kunskaper i ett specifikt språk. Läkare kommer att få möjlighet att bedriva verksamhet på orter som landstingspolitikerna anser är för små för en egen vårdcentral. Vårdval ger ökad tillgänglighet. Alltför många vårdpolitiker har anslutit sig till tanken att det inte ska vara alltför lätt att komma i kontakt med vården. Om det är för lätt att få en läkartid kommer alltför många och friska att ta vårdens resurser i anspråk. Så har resonemangen gått, och jag tycker förstås inte att det duger. Människor måste kunna komma i kontakt med vården lättare än vad vi har lyckats med . Det är fråga om att bota och lindra, men också om att förebygga. De erfarenheter som finns av vårdval är positiva. I har det startats inte mindre än 22 nya mottagningar medan tre har försvunnit. Mandatperioden var det plus minus noll. Antalet läkarbesök har ökat med 250 000, och antalet har särskilt ökat i områden med lägre medelinkomst. I har patienterna fått tillgång till fler läkare i närsjukvården. Det visar att de positiva effekterna av vårdval är möjliga att åstadkomma i hela landet. I både och har medborgarna i stor utsträckning välkomnat vårdvalet och listat sig hos vårdcentraler. De farhågor som eventuellt har funnits om att ökad konkurrens mellan vårdgivare skulle leda till mer utskrivning av läkemedel, fler sjukskrivningsdagar, har i , som utvärderats noggrant, kommit på skam. I både och är patienterna mer nöjda än innan vårdvalet infördes, och servicenivån har höjts. Få reformer fungerar perfekt redan från början; det är vi väl medvetna om allesammans. De landsting som har infört vårdval har haft anledning att utvärdera effekterna. Ersättningssystemet har här och var skruvats om. Vårdvalet har utvidgats till fler områden. Och jag ser gärna politiker som prestigelöst prövar sig fram när det gäller inte minst ersättningssystemen, för det är den viktiga faktorn när det gäller att styra på ett sätt som gör att vi möter medborgarnas behov på bästa möjliga sätt. Erfarenheterna är överväldigande positiva. Väldigt få ifrågasätter vårdval som grundmodell i de landsting som infört den. För att dra nytta av de positiva erfarenheterna och ge alla patienter i en likvärdig ställning ska därför vårdval införas i samtliga landsting. Jag noterar nu att den samlade oppositionen i socialutskottet väljer att yrka avslag på vårdvalsreformen i dess helhet. De ser inga nyanser, inga detaljer som är värda att ta fasta på. Allt med vårdval synes fel. På politikernas och byråkraternas sida ställer de sig. Personligen vill jag stå på patienternas sida och ta det perspektivet som utgångspunkt för de förändringar som vi gör. Och den reform som vi nu diskuterar stärker patienternas ställning. Det har tidigare nämnts jag tror att det var som gjorde det en artikel från socialdemokrater i . De skrev på under rubriken för rött vårdprogram. De beskrev hur nytänkandet lyser med sin frånvaro på väsentliga punkter i förslaget till nytt sjukvårdspolitiskt program för partiet som ska behandlas på helgens vårdtoppmöte. Det sade de . De två skribenterna skriver vidare: Vi var två av initiativtagarna. Men kan vi konstatera att det saknas viktiga framtidsperspektiv i det förslag som diskuteras. Framför allt saknas en politik för att använda hälso- och sjukvården offensivt för att skapa jobb och tillväxt men också och det är det som jag tycker är det viktiga nya grepp för att tydligt värna patienternas rättigheter, öka effektiviteten och säkra vårdens finansiering. De säger längre ned i artikeln: Det är fegt att programförslaget inte tar fasta på den enskildes möjligheter att kräva sin rätt i sjukvården. Om det har funnits något allvar i de socialdemokratiska resonemangen om att man skulle förnya sig, att man inte skulle ha den här rädslan för andra aktörer eller bara acceptera dem som agerar som landstingsanställda, kommer de tankarna helt och hållet på skam. Om vi trodde att det låg något allvar i det, har vi fått det kraftfullt dementerat. Det är klart att har Socialdemokraterna genom sitt samarbete låtit sätta gränserna för hur pragmatisk man kan vara, då kan vi inte förvänta oss särskilt mycket av nytänkande från vänsterpartierna i riksdag. Jag beklagar det, inte för att det begränsar partiernas möjligheter att inta nya positioner utan för att jag tror att det försämrar möjligheten för medborgarna runt om i landet att själva bestämma utifrån eget huvud, och jag tror att människor klarar av det. Regeringens proposition om vårdval i primärvården ska ses som en viktig del i en sammanhållen vårdpolitik. Regeringen och alla partier ser det som självklart att vården ska finansieras gemensamt genom skatten och att vård ska ges efter behov. På den grunden bygger vi nu vidare på en vårdstruktur som redan har hög kvalitet men brister när det gäller tillgänglighet, när det gäller patienters inflytande och när det gäller patientsäkerhet. Vi har genomfört många nya saker, som någon nämnde, när det gäller psykiatri, tandvård, , kömiljard och så vidare som underlättar för patienterna. Min och alliansregeringens ambition är tydlig: Patienterna ska stå i centrum. De ska inte vara i väntrum förstås. Vi vill göra upp med centralstyrning och förmynderi. Vi vill se varje enskild persons behov och önskemål. Det är det som är utgångspunkten. Allt det som vi gör försöker vi se ur medborgarnas perspektiv. Jag tycker att det är påfallande när man hör vänstersidans företrädare att de ställer sig på landstingspolitikernas sida. När vi talar om kommunalt självstyre eller talar om subsidiaritetsprincipen räcker den ned till den landstingskommunala nivån, men de ser inte nivåerna därunder, där människor själva finns. Det är rätten för landstingsbyråkrater, sjukvårdsadministratörer och politiker som de slår vakt om. Jag tycker att det är dags för en politik som ställer sig på medborgarnas, patienternas, sida. (Applåder) (forts. 8 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag hälsar statsråden välkomna till dagens frågestund. 23 (): Jag vill ställa min fråga till . Regeringens passivitet förvärrar läget för svensk fordonsindustri. Det blir inga utbildningspaket eller andra åtgärder, hörde vi i går. Regeringar i är förvånade över att inte tar större ansvar för sin bilindustri. Vi är ett av de fyra länder som har helbilsproduktion inom landet. Därtill har statsministern sagt att bara är ett varumärke, vilket inte har underlättat för att hitta en industriell lösning. Inte nog med det, i går hörde vi i medierna ett citat från statssekreterare. Man kalkylerade med att det var billigare att låta de Saabanställda gå arbetslösa än att förhindra att går under. Är näringsministern över huvud taget beredd att använda något av verktygen i det fordonspaket som med buller och bång presenterades innehållande 28 miljarder? Eller tänker sitta passiv och se på när 4 500 Saabanställda och 20 000 övriga medarbetare förlorar sina jobb? 24 Näringsminister (): Det är nog bara Socialdemokraterna och möjligen delar av den övriga oppositionen som tycker att regeringen är passiv. presenterade vi ett program för fordonsindustrin, det första programmet i , på . Det innehåller lånegarantier till Europeiska investeringsbanken, undsättningslån och 3 miljarder till ett forsknings- och utvecklingsbolag. Utöver det presenterade vi en proposition som handlade om nya utbildningsinsatser, mer arbetsmarknadspolitik och mer infrastruktur allt i syfte att möta den lågkonjunktur som kommer och hjälpa fordonsindustrin. När det gäller har valt att inte använda något av de verktyg som finns i det program som vi har presenterat. Jag gör bedömningen att det är svårt för en regering att lämna in en ansökan till Europeiska investeringsbanken som inte står bakom eller har utformat. Det måste vara ansvar att göra det. Det är också tanken bakom det ställningstagande som regeringen har gjort. 25 (): Enligt uppgift lämnade GM in en sådan . hänvisar till de 28 miljarderna. Om det inte är läge att använda de 28 miljarderna nu när en av våra helbilsproducenter håller på att gå under, när ska man då använda de 28 miljarderna, ? Det hänvisas till andra saker generellt. Näringsministern nämnde inte att de tog bort miljöbilspremien i ett läge när svensk bilindustri kanske mer än någonsin behövde stimulans för att kunna byta ut gammal bilpark mot ny. När det gäller arbetsmarknadspolitiken har det skett neddragningar. Det finns bara en tredjedel kvar av de utbildningsplatser som fanns när blev näringsminister. Det är en radikal nedskärning. Jag vill ha svar på frågan: Hur mycket av de 28 miljarderna tänker gå in med för att hjälpa de människor som riskerar att förlora sina jobb i ? 26 Näringsminister (): Låt mig först få korrigera . Det är som har lämnat in en ansökan till EIB, inte . äger och måste lämna in ansökan om den ska kunna behandlas av EIB. Ska ansöka måste man ha en medfinansiering på . Alla fordonsföretag är välkomna att använda den katalog av åtgärder som vi har presenterat för marknaden. Socialdemokraterna var emot miljöbilspremien. Den är inte avskaffad, utan den är förlängd och har tillförts mer resurser till . Det är plus 4 miljarder till Amsåtgärder. Arbetsförmedlingen säger att man har tillräckligt med resurser. Vi ger 2 miljarder ytterligare till utbildning. Det syftar till att möta dem som är oroliga. Vi kommer att behöva Amsåtgärder, vi kommer att behöva utbildningsinsatser och vi kommer att behöva hjälpa en massa människor. Men tro mig, jag tänker inte ta över GM:s ansvar för . Det får GM ta fullt ut. 27 (): Min mamma fyller . Hon har jobbat på . Regeringen gör inget för att rädda hennes jobb. Dessutom har de försämrat a-kassan. Vad har du att säga till henne, ? 28 Näringsminister (): Låt mig först säga att det inte är arbetarna och tjänstemännen på i som rår för att går dåligt. Det är GM som är ansvarigt för sitt bolag. Jag träffade GM . Man berättade vilka ekonomiska bekymmer man befann sig i. Jag sade då: Om ni ska klara detta måste ni producera andra bilar än vad ni gör eftersom kunderna efterfrågar något nytt. GM har inte gjort vad man borde . Det GM nu gör är att skicka fakturan för detta till skattebetalarna i , , och andra ställen. Det är otroligt underligt av en vänsterpartist att tycka att GM ska slippa undan ansvaret medan skattebetalarna ska stå för hela notan. Jag beklagar det GM har gjort. Det är dock inte regeringens fel att går dåligt, utan det är GM:s och dess ägares. 29 (): svarade inte på den fråga jag ställde, nämligen: Vad säger hon till min mamma? Det hjälper varken min mamma eller hennes arbetskamrater att skälla på GM. Frågan är i stället vad regeringen tänker göra för henne och hennes arbetskamrater. Man har dessutom försämrat de ersättningar som kan bli aktuella när de går ut i arbetslöshet. Varför har regeringen sagt nej till de pengar som finns i och som skulle kunna vara till stöd för de tusentals människor som kommer att drabbas av arbetslöshet? 30 Näringsminister (): Vi har inte sagt nej till globaliseringsfonden. Vi har bara konstaterat att det är otroligt lite pengar. Vi har mycket mer pengar i våra resurser i form av Arbetsförmedlingen, , och så vidare. Vi har alltså rätt mycket. Vi har dock aldrig sagt nej till globaliseringsfondens resurser. Hur möter vi dem som riskerar arbetslöshet? Precis som jag sade måste vi möta det med arbetsmarknadsåtgärder, utbildning och rådgivning. Vi måste också se vad vi ur hela fordonsklustret kan ta ut för kunskap och erfarenheter för att bygga något nytt. Vi har ett forskningsbolag med som vi ställer till förfogande för kommersiella idéer som kan vara intressanta. Vi har Innovatum, och näringslivskontor i . Vi har en massa duktiga människor som har idéer om hur vi ska bygga framtiden. Det gäller både att ta hand om det akuta och att satsa för framtiden så att vi kan få nya jobb i . 31 (): Min fråga går till justitieminister . Alliansen hade som vallöfte års val att vi skulle utöka antalet poliser från ca 17 000 till 20 000. Som prognosen ser ut nu kommer detta mål att uppnås . Det är alldeles utmärkt. Det gäller dock att dessa nya poliser får en god handledning så att de blir bra poliser när de kommer ut på fältet och att de just kommer ut så att vi får fler poliser i yttre tjänst som är nära, synliga och tillgängliga för medborgarna. Min fråga till justitieministern är: Vad gör justitieministern för att säkerställa att de nya poliserna gör att fler människor kan känna sig trygga i samhället för att de har nära och tillgängliga poliser? 32 (m): Först vill jag säga att vår målsättning att nå upp till 20 000 poliser ligger fast. Det är en otroligt bra ökning av antalet poliser och en grundförutsättning för att få fler poliser som är ute bland medborgarna och där saker och ting händer. Det andra är naturligtvis att det inte räcker med ett visst antal poliser, utan man måste kunna se till att de också är i yttre tjänst. Vi hade under en utveckling inom polisen där allt fler drogs in i administration och inre tjänst. har i linje med regeringens ambitioner en ambition och ett krav på myndigheterna att av resursarbetstiden ska ligga i yttre tjänst. Det gör att man lägger om planeringen och inriktningen på sitt arbete. Det tredje som naturligtvis ska sägas är att det också krävs en budget för detta. Vi har en stram budget , men vi gör även en genomlysning för att försäkra oss om att den stora satsning på poliser som vi gör ligger rätt. Sedan får vi återkomma i nästa budget för att se om det finns ytterligare saker att göra. 33 (): Jag tackar justitieministern för svaret. Jag har en följdfråga. Jag har varit ute och rest runt i landet och träffat poliser och andra människor. Jag tycker att alla människor ska ha möjlighet att känna den här tryggheten. Det öppnas nya polisstationer i många kommuner och även i storstädernas förorter, men det är fortfarande så att det finns ett antal kommuner som inte har en endaste polis. De människor som bor där känner givetvis att den här ökningen inte har kommit dem till del. Min fråga är vad justitieministern avser att göra för att det ökade antalet poliser ska komma alla i hela landet till del. 34 (m): Den exakta resursfördelningen är upp till varje polismyndighet att besluta om. Jag tror att det är viktigt att man låter besluten fattas så nära verkligheten som möjligt. Men alla polismyndigheter får på ett eller annat sätt del av den volymökning som kommer när det gäller antalet poliser. Sedan är det så att i ett land som kommer det alltid att finnas delar där man känner att det finns färre poliser än vanligt. Det är inte så många fotpatrullerande poliser i heller, och på fredagskvällarna kan det vara ganska långt till närmaste polisbil. En sak som vi också arbetar mycket med är att det ska gå att nå polisen. När man ringer ska man få svar någorlunda snabbt och någorlunda snabbt få hjälp med det som ska hanteras. Där finns det fortfarande problem, och det åtgärdar polisen successivt, men vi kommer att ställa väldigt tuffa krav på dem när det gäller tillgängligheten. Man ska nå alla medborgare i hela . Åtgärder med anledning av situationen för GM och 35 (): Min fråga riktar sig till näringsminister , som tycks vara ganska skoningslös när det gäller domen över GM och och tycker att det är de som ska göra allting. Min första fråga är egentligen om näringsministern förstår att hon är en del av regeringsmakten och sitter på möjligheter att göra någonting och inte bara låta alla andra sköta allting. I stället tycks sitta på åhörarläktaren och se allting rasa ihop. Vi tycker inte att det är särskilt aktiva åtgärder. Näringsministern säger att vi måste göra saker. Ja, vad är det man ska göra nu? Var är de aktiva åtgärderna? Eller kan det vara så som vi har sett i tidningsuppgifter att ni har räknat på att människor ska vara arbetslösa fyra , att det blir billigare än att vidta aktiva åtgärder av olika slag? Det kan väl inte vara en rimlig bedömning. Var är de aktiva åtgärderna för att skapa arbetstillfällen nu som kan ersätta dem som ni nu låter gå förlorade i bland annat ? 36 Näringsminister (): Jag tycker att det är intressant att notera att jag inte har hört ett enda kritiskt ord om GM från oppositionen. Jag tycker att det finns anledning att kritisera GM. De har inte tagit sitt ägaransvar. Det är inte så att GM, bara för att de gör förluster i sitt bolag, kan komma till skattebetalare i och säga: Varsågod och betala notan! Ta över det här bolaget! Jag skickar tillbaka det ansvaret till GM. Det vi ska göra är att se till att det finns ett näringslivsklimat i som gör att företag vill etablera sig här, vill växa här och utvecklas. I den budgetproposition som vi lade fram satsade vi i investeringar för att öka möjligheterna att få ett bra näringslivsklimat och att skapa fler jobb. Det är infrastruktur, utbildning, klimat- och energisatsningar, sänkta arbetsgivaravgifter det är en rad åtgärder som syftar just till detta. Men GM måste ta ett ägaransvar. Jag tycker att det är underligt att ni från oppositionen inte kritiserar dem ett enda jota. 37 (): Jag gillar inte heller vad GM har gjort. Jag menar att som näringsminister har ett ansvar för att söka långsiktiga lösningar för till exempel bilindustrin. Och med tanke på det tonläge som har använts mot GM tror jag inte det har varit ett särskilt fruktbart sätt att diskutera med en bilfabrikör. Men jag vet ju inte det, eftersom vi inte har fått ta del av de samtalen. Jag tycker att det är märkligt att regeringen säger att man har lagt fram förslag. Har man verkligen det, förslag som kan möta en sådan här chock med kanske 5 000 arbetslösa i , sammanlagt kanske 20 000 med underleverantörer? Visst, jag kan hålla med näringsministern om att vi ska satsa på vindkraftverk och andra saker, men det kommer inte . Även miljöteknikbranschen står nu inför svåra förhållanden på grund av kapitalförsörjningsproblem. Kommer regeringen till exempel att använda överskott från för att satsa på vindkraftsproduktion i ? Jag efterlyser konkreta förslag. 38 Näringsminister (): Jag tror att jag vet bättre än många andra vilken diskussion vi har haft med GM. Det är ju så att GM blöder, och de vill att regeringar runt om i världen ska betala för att de blöder. Det är inte min affärsidé, och jag tror inte att svenska skattebetalare vill det heller. Det vi ska göra, och det är precis det vi gör i det fordonsprogram som vi har presenterat, är att hjälpa de företag som har sunda affärsmöjligheter att utvecklas. har redan lämnat in en ansökan till EIB. och sitter också i diskussioner med EIB. Men GM har inte lämnat in någon ansökan. Om vi har program för detta och de inte lämnar in någon ansökan kan inte regeringen påverka detta. Vi har erbjudit dem detta och diskuterat med dem . Forsknings- och utvecklingsbolaget med 3 miljarder plus syftar ju till att ställa om hela fordonssektorn till en hållbar fordonsindustri. Jag tror att svensk fordonsindustri har stora möjligheter, men den måste själv komma med affärsidéerna. Det kan inte regeringen göra. 39 (): När inrättades var ett par av skälen att det fanns segregationsproblem i södra och att det var väldigt få från ovana studiemiljöer som sökte till högre utbildning. Det var redan då uttalat att högskolan skulle kunna bli universitet. ansökte om att få bli universitet. Den socialdemokratiska regeringen gjorde ingenting åt det. Sedan kom det in en förnyad ansökan 2006. Min fråga till statsrådet är: När kommer regeringen att ta fram högskolas ansökan om att få bli universitet ur skrivbordslådan och som ett första steg skicka den till för prövning? 40 Statsrådet (): Tack för att de tar upp den här frågan! har utvecklats väldigt väl och är ett mycket positivt inslag i det svenska högskolelandskapet. Den har också fått kraftigt ökade resurser, bland annat i den forskningsproposition vi lade fram . Jag tror egentligen inte att det viktiga är vad som står på deras skylt. Det viktiga är dels vilka resurser de får, dels vilka möjligheter de har att examinera forskare. Det är det som ligger i universitetsbegreppet. Men det vi har introducerat nu är att man i större utsträckning ska kunna få examensrätt för forskarutbildade på smalare områden, och jag tror snarare att det är det som är framkomstvägen för . 41 (): Statsrådet noterade kanske att jag inte sade om, utan jag frågade när man skulle ta fram den här ansökan. Jag vet inte riktigt hur jag ska tolka svaret, för jag hoppas att man ska ta fram ansökan.