prot · GW0991 · 2009-03-25 00:00:00 — Detta är nämligen väldigt viktigt, vilket kan konstateras om man tittar på som har den absolut lägsta frekvensen av livmoderhalscancer utan vaccinationsprogram men med ett nationellt screeningprogram som de var först i världen med att starta. Detta med ojämlikhet i hälsa, onödig ohälsa, är något som alliansregeringen har sett. Man har gett i uppdrag att i samråd med och företrädare för de nationella minoriteterna utreda och lämna förslag om hur det hälsofrämjande och förebyggande folkhälsoarbetet rörande de nationella minoriteterna ska kunna bedrivas samt att sprida resultaten från rapporten ohälsa om de påverkbara hinder som finns för att uppnå en god hälsa bland personer med funktionsnedsättning. En viktig fråga för funktionshindrade är den om miljöer som är tillgängliga för alla och som främjar en god hälsa. Det handlar om miljökvalitetsmålen. Alliansregeringen har tillsatt en utredning som ska analysera hur samordningen med övrigt miljöarbete och kopplingen mellan miljöövervakning och miljöuppföljning kan förbättras. En annan viktig del när det gäller hälsofrämjande och sjukvård är det arbete som hälso- och sjukvården bedriver. Nätverket för hälsofrämjande sjukhus och vårdorganisationer fick en utökad finansiering för att utveckla sin verksamhet. Dessa pengar kommer att satsas på resultatmätning, på arbete med indikatorer inom hälso- och sjukvård samt på arbete med patienter angående levnadsvanor. Dessutom fortsätter sitt uppdrag med att ta fram riktlinjer för metoder när det gäller att påverka levnadsvanor. Det gäller då till exempel tobaksbruk, alkoholvanor, matvanor och fysisk aktivitet alla viktiga delar för en god hälsa. Vårdcentraler och sjukhus arbetar mycket aktivt med att få ned både alkohol- och nikotinkonsumtionen och med att förmå människor att äta rätt och att röra på sig mer. Att arbeta med att öka den fysiska aktiviteten är i högsta grad lönande för sjukvården. Av en dansk folkhälsorapport framgår att fysisk inaktivitet orsakar 2,6 miljoner läkarbesök och 1 200 nya förtidspensioner samt att en fysiskt aktiv kan räkna med att leva fem till längre än en jämnårig som är fysiskt inaktiv. Vad vi däremot inte lika mycket pratar om är de underviktiga med sjukdomar som anorexi och bulimi. Också dessa är en viktig grupp som inte får förbises. Jag delar oppositionens åsikt att det är viktigt att aktivt arbeta med dessa frågor. Jag har här berört en del av de motioner som behandlas i betänkandet. Tyvärr räcker tiden inte till att bemöta alla. Men jag kan konstatera att alliansregeringen har finansierat sina åtgärder, och dessa är många. Vi lägger på olika folkhälsopolitiska projekt, vilket känns väldigt bra. I detta anförande instämde (). 112 PER () replik: Det är lite intressant att lyssna på utifrån att hon beskriver det jag beskrev. Vi vet att detta med att skapa förutsättningar för en god folkhälsa väldigt mycket handlar om att utjämna skillnader. Det finns väl forskningsstudier nu tittar jag på den som har kunskaper i ämnet som pekar på att utjämnade skillnader totalt sett ger en höjning av hälsotillståndet. Varför gör man då tvärtom i regeringens förda politik? Man sänker ju nivåer och liksom trycker fram processen. Fanns det ingen tanke på folkhälsan när man bestämde sig för att ta den vägen? 113 () replik: Den här regeringens absolut högsta prioritet när den tillträdde var att få människor i arbete. Ofantligt många åtgärder har vidtagits just för att människor ska komma i arbete, vilket som jag sagt har lett till 200 000 fler i arbete. Trots krisen är vi fortfarande inte nere på samma nivå som då vi tillträdde. Man kan fråga sig hur det hade sett ut utan dessa 200 000 fler i arbete. Ja, det hade inneburit en ännu större katastrof än som är fallet. Det är ju lite katastrofalt i hela världen naturligtvis även i med tanke på det exportberoende land som är. 114 PER () replik: Det är väl ändå inte beträffande regeringens politik för att skapa jobb belagt att tillskapandet av de 200 000 jobb som du, , talar om var er förtjänst. Ni kom ju till makten i en väldigt expansiv situation, men det kan vi kanske diskutera . Jag tänker fortsätta att nöta med frågan om du inte tror att utjämnade skillnader främjar folkhälsan. Ett antal studier pekar på det. Varför vidtar man då åtgärder som gör att skillnaderna ökar? 115 () replik: Det bästa man kan göra för att utjämna skillnader är att se till att folk får arbete eller kan gå från förtidspension exempelvis. Med den gamla regeringens politik hade man 65 procents lön. Så långt ned har vi inte heller nu kommit. I debatten här ska det inte handla om arbetsmarknadspolitiken. Jag vill ändå säga att skillnaderna kommer man ifrån genom att se till att folk får arbete. Det tycker jag är den absolut viktigaste åtgärden. 116 () replik: nämnde de elva folkhälsodelmålen och menade att man är nöjd därmed. har i ett förslag inte behandlat i det här betänkandet utan tidigare talat om frihet från könsrelaterat våld som ett nytt folkhälsomål. kom nationella folkhälsorapport. I sitt pressmeddelande skriver : Våld är ett stort folkhälsoproblem och ägnas i folkhälsorapporten ett eget kapitel åt våld. Mellan 12 000 och 14 000 kvinnor besöker öppenvården till följd av våld från en partner. Ensamstående kvinnor är en våldsutsatt grupp och av alla ensamstående kvinnor med små barn har utsatts för våld i hemmet. Ensamstående kvinnor med barn har också mer besvär av värk, oftare ett nedsatt psykiskt välbefinnande, röker mer och är oftare överviktiga. Den sista meningen har egentligen inte med det nya delmål att göra som vill ha, nämligen det om frihet från könsrelaterat våld. Efter det att nu har hört vad nationella folkhälsorapport visar på, kan tänka sig att det vore bra att fundera på om man inte skulle ha ett tolfte mål bland folkhälsomålen? 117 () replik: Jag förstår att det finns en stor önskan om att få till någonting för att man ska få ned talen. Jag delar verkligen uppfattning i den här frågan. Jag tycker i grund och botten att även elva folkhälsodelmål egentligen är i mesta laget. När man ska hålla mål och riktlinjer i huvudet för att man ska kunna följa dem får det inte vara för många. Även till folkhälsopropositionen fanns det ett antal förslag på nya delmål eller förändrade delmål som också var väldigt viktiga områden. Men man kan inte ha folkhälsomål på allting. Trots det skulle jag gärna fundera på det. Men jag tror kanske inte att just ett nytt delmål i folkhälsan är det som skulle hjälpa situationen här. 118 () replik: Jag kan inte tänka mig att antalet skulle vara begränsat och att det skulle vara något slags tak just för elva för att kunna hålla folkhälsomålen i huvudet. Vi har verkligen personer som har till yrket att jobba med folkhälsofrågorna. Ofta är det så att de jobbar med en folkhälsofråga för sig. När det gäller mäns våld mot kvinnor har vi inte lyckats stoppa det. Det är så pass många personer som blir utsatta för det att det är en folkhälsofråga. Det är bara påbörjade sitt arbete. Inte ens då hade vi en riktig uppfattning om vidden av problemet. Jag skickar med till den borgerliga regeringen tanken att fundera över om man inte skulle lyfta upp könsrelaterat våld bland folkhälsomålen så att det får en större pondus i olika sammanhang. 119 () replik: Jag vill återigen säga att det är en fruktansvärd situation för väldigt många kvinnor som är helt försvarslösa och med barn som får åse detta år ut och år in. lyfter fram en väldigt väsentlig fråga här. Det är att man arbetar med en folkhälsofråga för sig. Det ser jag som ett problem. Det är för mycket stuprör och för lite hängrännor. Man skulle behöva ha med sig flera av folkhälsomålen i samma hängränna. I stället arbetar man i stuprör. Det är att den ena handen ibland inte vet vad den andra gör. Trots att jag säger att jag inte vill se ett folkhälsomål till har jag en önskan om att vi på något vis ska hitta något sätt att få ned de tal som handlar om våldsutsatta kvinnor. 120 (): Det är alldeles riktigt att just kom nationella folkhälsorapport . En av de tidigare talarna har citerat ur den. Det som speciellt framhålls är barns och ungdomars psykiska ohälsa. Det är ett jätteproblem. Det som därutöver också framhålls, som flera talare pekat på, är de stora sociala skillnaderna i denna ohälsa och dödlighet. Låt mig dröja lite vid dessa båda. Det finns mycket mer att säga. Det är en stor rapport. Det är mycket som är viktigt i den. Antalet självmordsförsök bland unga kvinnor har till exempel ökat dramatiskt. Det handlar också till exempel om våld, hot och trakasserier, och att ensamstående kvinnor är speciellt utsatta. Nästan hälften av alla vuxna är överviktiga, och till dessa hör jag själv. Det finns mycket att säga om väldigt mycket. Låt mig ändå med detta sagt speciellt fokusera på ett par problem. Det första är barns och ungdomars psykiska ohälsa. Det är riktigt att vi har elva folkhälsomål. Mitt parti, , framförde ett tolfte. Jag kan inte väga det ena mot det andra. Det är många som är viktiga. Det vi tyckte var speciellt viktigt var den psykiska folkhälsan. Vi har inte fått gehör för det. Vi kommer att fortsätta att försöka att påverka opinionen. Men vi har gjort mer än så. Det handlar om detta med ohälsans ojämna fördelning och de stora sociala skillnaderna. Där har inbjudit ordföranden i globala kommission för de här frågorna, . var han i och talade inför en fullsatt förstakammarsal med flera hundra människor närvarande om precis detta. skrev ordföranden i socialutskottet och jag ett brev till folkhälsoministern och föreslog att skulle haka på de aktiviteter uppenbarligen redan hade. har det i varje fall kommit signaler om att ett uppdrag från folkhälsoministern till på just det området är på gång. Vi har inte nöjt oss med det. Vi har också observerat att det i finns ett av regeringen stött mycket stort forskningsprogram som heter Mental Capital and Wellbeing, det vill säga psykiskt kapital och välbefinnande. Tankekärnan i detta är ungefär att vi föds med genetiska uppsättningar och får uppfostran från våra föräldrar, skola och så vidare. Med hjälp av dessa olika biologiska, sociala och ekonomiska faktorer fyller vi på vårt mentala kapital. råkar vi ut för det som kallade the slings and arrows of outrageous , ett bittert ödes styng och pilar, som tär på detta kapital. Idén är att så lite som möjligt ska förstöras. Idén är därutöver att det kapital som människor ändå har, sina utförsgåvor, ska komma till självförverkligande. Alla människor, oavsett var de är på den sociala rangskalan, ska få förverkliga sig själva. Den brittiska regeringen har låtit 400 forskare arbeta med detta. Det har kommit 85 delrapporter och en stor slutrapport. Mitt parti har kontaktat britterna och bett dem komma hit. De har träffat ledningen för både och . Det jag hoppas är att ur detta ska komma ett fortsatt samarbete just för att människor ska få det bättre och just för att den psykiska och övriga folkhälsan ska få utvecklas i positiv riktning. i kom ett intressant initiativ. Det var regering som lade fram en så kallad grönbok, ungefär motsvarande , om faktorer som påverkar hälsan. Det intressanta är struktureringen av folkhälsopåverkande faktorer. I stället för att ha ett stort antal delfaktorer har man försökt gruppera dem i fem stora grupper. Den ena gruppen är de givna det som på engelska kallas fixed factors. Det är arvet, könet och åldrandet. Åt det kan vi ingenting göra. Ingen regering, varken oppositionens eller vår egen, kan påverka sådana faktorer annat än helt marginellt. Men de fyra övriga faktorerna går att påverka och är inte ens särskilt svåra att påverka. Det är de sociala och ekonomiska faktorerna, där fattigdom är ett stort problem, speciellt i andra länder men också i vårt land. Anställning, det jobb man har, och dess kvalitet är också en mycket viktig faktor. Den sociala utestängningen genom exempelvis arbetslöshet är en tredje faktor. Det tredje området är miljön luften vi andas, vattnet vi dricker, vårt boende och vår sociala miljö. Det går att påverka och ska påverkas på ett sådant sätt att klyftorna mellan människor minskar. De går aldrig att få ned till noll. Mig veterligt har ingen regering i något land ens kommit i närheten av ett sådant utopiskt mål. Men det betyder inte att man inte ska försöka. Det fjärde området är livsstil och beteenden. De har i folkhälsopolitiken ofta tagits som separata, självständiga mål. Det gäller till exempel kosten vi äter. Men det spelar roll hur vi har det socialt för vilken kost vi väljer om vi äter feta hamburgare eller nyttiga råa morötter. Om vi motionerar eller inte har också ett starkt samband med vår totala sociala situation. Om man vacklar hem utmattad efter en lång arbetsdag är det inte så gott att gå till ett gym. Tobaken spelar roll. Alkohol spelar roll. Rader av faktorer som är politiskt påverkbara spelar roll. Men de hänger inte fritt i luften. De är i sin tur påverkbara av de sociala och ekonomiska förhållandena. Det är ett samlat grepp som det hela går ut på. För länge sedan var jag inbjuden av att tala på Bommersvik för arbetslösa. Det var under den förra lågkonjunkturen. Jag sade ungefär det som jag har sagt här. Då viftade en flicka med handen och sade: Jag har ett förslag! Jaha, sade jag, vadå? Jo, sade hon, vi arbetslösa ska tillverka T-shirtar och sälja dem. På det sättet ska vi bli oberoende av understöd. Jaha, sade jag, vad ska det stå på de T-shirtarna då? Jo, sade hon, det ska stå: Sluta dutta, börja klutta! Jag sade: Dutta vet jag vad det är, men vad i all världen betyder klutta? Jo, sade hon, det går tio duttar på en klutt. Denna 22-åriga tjej hade fattat vad bra många av våra ärade ledamöter i denna kammare fortfarande har svårt att fatta, alltså den oerhörda betydelsen av samlade grepp. Slutligen handlar det om tillgången till samhällsservice. Jag ska bara nämna ett enda exempel: utbildning. Vad har utbildning med hälsa att göra? Om en person i årskurs 9 avbryter sin utbildning eller går ut utan fullständiga betyg eller med alltför många underbetyg får han eller hon aldrig något jobb. No matter what det spelar ingen roll vad man gör i övrigt. Det blir nästan en självuppfyllande profetia att inget jobb går att få. Det saken gäller är att inte ta varje liten bit för sig utan att få grepp om helheten. Med det sagt yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionen. 121 () replik: Jag hade tyvärr ingen möjlighet att lyssna på . Det beklagar jag verkligen, för jag förstår att det var en lärorik och intressant föreläsning. Jag lyssnade med intresse och nöje på anförande. Jag utgår från påståendet att fattigdom är ett stort problem och att det finns också i vårt land. Det är sant. Det som bekymrar mig och speciellt mycket är att antalet fattiga barn ökar. Antalet personer som är beroende av försörjningsstöd ökar. Kommunerna har ont om pengar, så det blir svårare och svårare att få stöd för olika insatser. vet vi till exempel att ett samhälle med någorlunda jämlika ekonomiska förutsättningar gagnar och garanterar bra folkhälsa. Jag är orolig för att den utveckling som vi nu bevittnar i vårt samhälle leder till att vi får försämrad folkhälsa. Har några kommentarer till min oro? I detta anförande instämde och (båda s). 122 () replik: Det ligger något i vad du säger, . Det är självklart att ökade klyftor inte är till fördel för folkhälsan. Men det är ju inte klyftor som någon vill ha eller planerar. Det är klyftor som sammanhänger med en global jobbkris och finansiell kris. Vi kan naturligtvis trycka pengar. Det gjordes med förskräckande resultat. Man kom med en hel skottkärra sedlar för att köpa en limpa bröd. De som råkar värst ut då är inte de rika direktörerna, utan de som vi alla mest ömmar för, nämligen de fattiga och de sårbara. Jag instämmer alltså i vad sade. Det bästa sättet att främja så små klyftor som möjligt är arbetslinjen. Alla som kan och vill jobba ska få jobba även om de är skadeskjutna, även om de har nedsatt arbetsförmåga och även om de, som jag, är långt över pensionsåldern. Kan man och vill man så ska man få. Det har vi återigen tagit ett initiativ till. Inom ett förhoppningsvis ganska litet antal månader bjuder vi in till ett seminarium här i under rubriken öde eller utmaning? Som du säkert förstår ser vi det som en utmaning. Vi tror att det går att få långt fler i arbete än det antal som har arbete. Vi hoppas på ett gemensamt initiativ och gemensamma ansträngningar från hela för detta mål. 123 () replik: Det är bra med seminarier och det är bra med hopp. Men det räcker inte. Det finns ungdomar som inte ens har kommit in i arbete över huvud taget. Ska vi behöver uppleva konsekvenser av 90-talets misstag igen om vi låter vissa människor hamna utanför samhället helt och hållet? Jag menar att regeringens beslut inte är genomtänkta. Man har inte gjort konsekvensanalyser utifrån folkhälsoperspektivet. Ta till exempel det här med vårdval i primärvården! Det finns ingen evidens för att det skulle gagna människors hälsa att man har massor med vårdcentraler att välja mellan. Tvärtom är det då de erfarenheter från andra länder med marknadsstyrd sjukvård som vi nu är på väg mot. Där är folkhälsan sämre än med det system som vi har haft . I detta anförande instämde (). 124 () replik: Det finns en statistisk regel som säger: Correlation is not causation. Att något är korrelerat med något annat betyder inte att det orsakat något. Det är mycket lätt att finna massor med korrelationer mellan många samhällsfenomen och ohälsa. Alla dessa samband är inte av orsaksnatur. Man måste fokusera på huvudfrågan, och huvudfrågan är att alla som kan och vill jobba verkligen ska få jobba. Det gäller alldeles speciellt de unga. Om det sedan är fritt vårdval eller inte fritt vårdval ser jag som en inte oviktig men sekundär fråga. Det är den fulla sysselsättningen och den goda sysselsättningen det ska inte vara jobb som slår ut människor som är i fokus för regeringens politik. 125 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslagen i det här betänkandet och avslag på motionerna. presenterade regeringen propositionen En förnyad folkhälsopolitik. Vi har alla pratat om hur viktigt folkhälsoarbetet är. Det är också viktigt att man får ett starkt genomslag i kommuner och landsting, för utan kommuner, landsting och regioner skulle inte folkhälsoarbetet utvecklas som vi önskar. I den propositionen pekade regeringen ut några prioriterade områden. Det var föräldrastöd, självmordsförebyggande arbete, kost och fysisk aktivitet och minskad användning av tobak. satsar regeringen på de här områdena. Det här är ett motionsbetänkande, och jag har valt att titta på några områden och kommentera dem. Det är de områden som jag tycker är i högsta grad aktuella och viktiga. Vi vet att det finns stora skillnader inom vården . Det gäller både bemötande och behandling av personer från olika grupper. Vi har inte lyckats uppnå en jämlik hälsa. Jag tänker faktiskt på de nationella minoriteterna. Kunskapen om deras hälsotillstånd är bristfällig. Jag vill ge ett exempel från mitt hemlän. , professor i psykiatri i , har tillbaka forskat på renskötande samers psykosociala hälsa. Han har tillsammans med sina medarbetare funnit att betydligt fler renskötande samer begår självmord jämfört med andra män i glesbygd. Det finns inte någon forskning eller några utredningar på det här området. Det är en stor brist. Därför är det glädjande att regeringen har tagit sitt ansvar genom att ge i uppdrag att tillsammans med genomföra en kartläggning av hälsosituationen för de nationella minoriteterna. Då ska man också ge förslag på hur det hälsofrämjande folkhälsoarbetet ska utvecklas och bedrivas. I folkhälsoområdet ingår också sexualitet och samlevnad. Det är min och mångas uppfattning att man måste ta ett helhetsgrepp när det gäller sexualitet och samlevnad. De sexuellt överförbara sjukdomarna ökar, och det gäller framför allt klamydia. Man kan undra varför de här infektionerna ökar. Vi har ju en mångårig tradition av information till våra ungdomar. Men vi vet att information i traditionell mening inte alltid får det genomslag som man har tänkt sig. Man har funnit att det bland annat är de förändrade sexualvanorna, den senare familjebildningen, minskad kunskap om sexuellt överförbara sjukdomar, en alltför låg kondomanvändning, en försämrad smittspårning på grund av tidsbrist samt ökade alkohol- och drogvanor som har gjort att det ser ut som det gör med den ökade infektionsrisken. Klamydia har en mycket hög smittorisk. Den är ända . Man löper fem gånger så hög risk att smittas av hiv om man bär på en ej behandlad klamydiainfektion. Som vi alla förstår är detta ett mycket viktigt område för att förebygga oönskade graviditeter och också för att förebygga sexuellt överförbara infektioner. Här har regeringen vidtagit en hel del åtgärder genom att bland annat ge en del kartläggningsuppdrag. Vi har också fått en ungdomsmottagning på nätet som invigdes . Den sajten har haft över 200 000 besök sedan den öppnade. Jag rekommenderar utskottets ledamöter att gå in på den sidan, , och titta. Det är en mycket intressant och spännande sida. Dessutom har regeringen tillsatt en arbetsgrupp för att arbeta med det här området. Det arbetet ska redovisas . Regeringen satsar 2009 och 2010 på detta hälsoområde. I vårt land börjar 30 000 ungdomar att röka eller snusa . Rökningen dödar ca 7 000 personer i . Rökare förlorar i snitt åtta till av sitt liv och har en förhöjd risk att få ett fyrtiotal allvarliga sjukdomar. av våra barn utsätts för passiv rökning och löper därmed stor risk att få infektioner, allergier, astma och till och med cancersjukdomar. Samhällskostnaden för sjukvård och produktionsbortfall beräknas uppgå till 26 miljarder i . Sjukskrivningar beroende på tobaksrelaterade sjukdomar kostar . Detta är några aktuella siffror kring tobaksbruk och dess skadeverkningar. Regeringen har ett tydligt mål och en hög ambition när det gäller tobakspreventionen. Det är en prioriterad fråga för vår regering. har visat att antalet dagliga rökare minskat med 200 000 personer . Regeringens mål att halvera andelen rökare till 2014 i de grupper som röker mest är alltså på väg att uppfyllas. har ett uppdrag från regeringen att utarbeta den nationella strategin. Dessutom har en tobaksutredning överlämnats, och den ska gå ut på remiss. I den utredningen föreslår man bland annat olika åtgärder för att få en bättre tillsyn och för att skärpa kraven på näringsidkarna. Låt mig säga några ord om alkoholen. Vi kan konstatera att regeringen verkligen har tagit det alkohol- och drogförebyggande arbetet på allvar. Det finns en samordningsfunktion i som också omfattar tobak. Dessutom har man inrättat ett rådgivande organ som förkortas . Det gäller alkohol, narkotika och tobak. Regeringen kommer också att ta fram ett åtgärdsprogram som ska ange politikens inriktning. Under det svenska ordförandeskapet prioriterar regeringen bland annat frågan om förebyggande av skador på grund av alkoholkonsumtion. har fått i uppdrag att genomföra förebyggande insatser mot alkohol- och narkotikamissbruket. Dessutom har regeringen beslutat att ge till forskning om alkohol, narkotika och tobak fram . har dessutom lämnat sitt betänkande. Det är just nu ute på remiss. Vi kan kort konstatera att vi har en regering som satsar på alkohol-, narkotika- och tobaksfrågorna. Regeringen satsar 260 miljoner det här året för att driva en kraftfull alkohol- och narkotikapolitik. Regeringen bedriver över huvud taget en mycket aktiv folkhälsopolitik. Det pågår mycket spännande arbete. Det är också den främsta anledningen till att motioner avstyrks i det här betänkandet. 126 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslagen i betänkandet och avslag på motionerna. En god folkhälsa är en nödvändig förutsättning för social och ekonomisk utveckling. Som mycket förtjänstfullt sade tidigare gäller det att se helheten. har vi en regering som vågar se helheten och inte har det här stuprörstänkandet. Det har framkommit tidigare i debatten.