prot · GX0955 · 2009-12-21 00:00:00 — Vid varje bolagsstämma håller ägarrepresentanten visserligen tal, men ägardirektiven och det ägaren vill lämnas fram till vd och styrelseordförande i en pärm. Där finns de tydliga instruktionerna. Om jag kommer ihåg bolagsstämman rätt Per kan annars korrigera mig såg inte jag ett sådant överlämnande, även om jag antar att det är där man gör förtydligandet om vad som ska gälla. Jag hade också frågor om hur man såg på förnybar energi. Jag gillar när säger att vi ska ha förnybar energi och minska koldioxidutsläppen och att det är klart att ska vara med i det arbetet. Det var därför vi socialdemokrater var tydliga på vår kongress. Vi var inte nöjda med hur styrdes. Vi vill lägga större tyngd på de här frågorna. Men säger att regeringen har aviserat att de nya ägardirektiven inte ska fokusera på mer förnybar energi. Då blir jag bekymrad. Då finns det ett motsatsförhållande i regeringen. Om och anser att man inte ska satsa på förnybar energi utan på kärnkraft måste det vara tydligt vad man avser i regeringen. Om vi dessutom har en statsminister som anser att man ska sälja delar av medan inte vill spekulera i huruvida det ska bli försäljning eller inte är det viktigt för oss riksdagsledamöter att få reda på det. Vi vet att de statliga bolagen har genomgått olika prov. är väl ett sådant bolag. Jag vill påminna om att förvärv av Nuon gjordes under hennes styre. I anger man att det är en av orsakerna till att investeringar i förnybar energi inte har fått den omfattning som de skulle ha fått annars. Med förvärvet av Nuon med mer kolkraft och mindre förnybar energi har man investerat ännu mer i fossil energi och minskat möjligheten till förnybar energi. Då blir min fråga om det var en lyckad styrning av . På något sätt måste man förhålla sig till det. Jag har för mig att när köp av Nuon applåderades sade att det var bra. Om man nu säger att vi ska satsa på förnybar energi, hur bra är det då att förvärva ett sådant bolag? Är det också en detalj? Jag anser inte att köpet av det företaget kan anses som en detalj, men jag skulle gärna vilja höra näringsministerns syn på den frågan. 20 PER (): Jag måste säga att det är ganska häpnadsväckande att höra här i talarstolen försvara , en av de största utsläpparna av klimatpåverkande gaser i , och att hon uppenbarligen också accepterar att man investerar vidare i kolkraften. och regeringen säger att det går inte att verka i utan att investera i kol, för det är det enda som finns i . Det är uppenbart helt fel. Ingenting kunde vara mer fel. Jag kan bara ta ett exempel. Man står för av elproduktionen i . är en av världens ledande nationer när det gäller vindkraftsproduktion. Man har investerat enormt tungt i vindkraft, och man har en högre andel vindkraftsel i sitt elsystem än nästan alla andra länder. andel av den vindkraften är mindre än en promille. Man har en stor andel av elproduktionen, men man har inte investerat i det förnybara utan i det fossila. För är detta uppenbarligen helt okej. försöker få det att verka som att man har ett aktivt styrt . Jag kan konstatera att , hennes statssekreterare, åtminstone är ärlig med att regeringen har prioriterat andra frågor. Han erkänner också att det var först , efter att mer än halva mandatperioden hade gått, som man började att ens göra en genomgång av bolaget. , kvar till valet, har inte fått några nya ägardirektiv av regeringen. Uppenbarligen har frågan inte varit prioriterad. Det går inte att dra någon annan slutsats, och förklaringen som jag kan se ligger uppenbarligen i den liknöjdhet som visar upp här i . petar in lite biobränsle i sina kolkraftverk. är nöjd, som de övriga drygt 100 miljonerna ton koldioxid inte påverkas. När, , kommer regeringen att på allvar verka för att påverka investeringar och minska utsläppen? 21 (): En viktig del av den här diskussionen handlar om oklarheten kring det framtida ägandet eller synen på ägandet. Jag noterar att någon talare tidigare sade att det får man ha olika uppfattningar om i de politiska partierna. Och det är ingen som förbjuder en folkpartistämma att ha stora önskemål om 1 000 nya kärnkraftverk eller att privatisera , men när regeringen har olika uppfattningar blir det ett lite större bekymmer. Vi har något slags ordning i det här landet där vi tycker att regeringen bör ha en uppfattning. Det har de uppenbarligen inte. I den frågestund som vi hade i för inte så länge sedan svarade statsministern på ett ganska anmärkningsvärt sätt när det gäller synen på och ägandet av framöver. , som också ingår i regeringen, har haft en annan uppfattning, både om inriktning och om ägandet av , och har haft en tredje uppfattning. Jag tror till och med att har haft en fjärde uppfattning. Det är detta som är bekymret när vi talar ägarstyrning: Regeringen dristar sig till att ha olika uppfattningar, fast man rimligtvis åtminstone där borde kunna enas om en uppfattning. Det är därför frågan om ägardirektiv blir så akut. Regeringens brist på ägarstyrning leder nämligen till att inte bara kan agera som de vill så hävdas det ju i debatten men de får framför allt inte några tydliga signaler. Det är ett av skälen till att jag lyfter upp agerande på bolagsstämman. Även om han kan prata hur mycket han vill på en bolagsstämma finns det uppenbarligen inte dokumenterat. Det fick inga konsekvenser i bolagsordningen, och det fick inga konsekvenser i affärsplaner. Det har inte heller på något annat sätt påverkat bolagens politik. I ett läge där ansvarig näringsminister har applåderat Nuonförvärvet och stora inköp av kolkraft i är det klart att man blir fundersam över om det finns någon annan agenda. Jag vill vara tydlig i min sista fråga till , för jag tycker inte att jag får några svar på den. Bara för att vi ska vara klara över verklighetsbilden: Ökar eller minskar beroende av kolkraft under tid som näringsminister? Ge oss en julklapp och tala om att det kommer nya ägardirektiv ! I så fall önskar jag gärna en god jul. 22 (): Jag hade några frågor till oppositionen, framför allt till Socialdemokraterna. Jag kan konstatera att jag inte har fått svar på någon av dessa frågor. Jag måste fråga: Säger ni samma sak till industrin som konsumerar el som ni säger till den industri som ska investera i förnybar elproduktion, det vill säga att vi ska ha lägsta elpriser, genom att allra helst ha så dåliga ledningar att vi inte kan transportera ut någon el till kontinenten? Jag kan inte se att det där hänger ihop, och jag tror inte att så många andra seriösa energidebattörer heller ser att det hänger ihop. På min fråga filosoferar ledamoten om att jo men, vi har ju redan de lägsta priserna till basindustrin. Ja, det har vi, men det är en himla skillnad på det och på att föreskriva ett statligt bolag vilket pris de ska sätta på de varor de säljer till en specifik kund. Det är två fullständigt olika saker. Svara på frågan! Hur ska ni styra till att erbjuda industrin lägsta elpriser? Vi vill ha konkurrenskraftiga priser till industrin. Det kommer också att ge en prisnivå som gör det möjligt för dem som vill investera i förnybar elproduktion att räkna hem de långsiktiga investeringarna. (: Vi dividerar här om ni är inne på rätt områden eller inte när det börjar handla om energipriser och energiöverenskommelser. Det ingår inte i frågorna som har varit här.) 23 (): Fru talmannen har naturligtvis rätt i att denna diskussion tar sig något andra uttryck än bara styrning av , men det finns olika infallsvinklar på frågan. Jag vill ändå säga till att det är klart att om han absolut vill ha en oerhört långsiktig ägarstyrning av måste man kanske ändå privatisera företaget så att man inte har några val emellan där väljarna kan få inflytande över detta genom olika regeringar. Jag tror dock inte på detta alls, utan jag tror att det system vi har är bra. Jag tycker att statsrådet har gett ett väldigt bra svar på den frågan. Jag var på en intressant resa längs . Vad gör man där? Jo, investerar väldigt mycket pengar i Harsprånget och och flera andra fall. Resultatet av dessa ersättningsinvesteringar, som är en form av förnyelseinvesteringar, är att man kan tänka sig att produktionen ökar . Det kan låta lite i de här sammanhangen, men det är jättemycket. Man kan få ut mer av detta förnybara, och man investerar väldigt stora pengar här. Allra sist, fru talman, vill jag säga att ställer en intressant fråga. Men den har karaktären, , av mannen som satt på stranden och hade foten i en isvak och i handen ett glödgat järn: Genomsnittstemperaturen var jättebra! 24 (): Jag tänkte avstå från att delta i den här debatten, men jag kunde inte hålla mig när det kommer så mycket konstigheter som det gör från regeringssidan. Först har man en allmän diskussion om energipolitiken, och den tänker jag inte gå in på. Men jag tänkte faktiskt uppehålla mig lite vid just . Jag hade en diskussion med ett styrelseproffs. Jag ställde frågan till honom: Hur ska man egentligen som ägare styra ett bolag? Det finns bara ett enda sätt man kan göra detta på. Det är genom att skriva in det i arbetsordningen, som ska finnas enligt aktiebolagslagen, alternativt att man utfärdar ordentliga ägardirektiv. Några andra styrmodeller finns inte. Det är ungefär som när vi från sida träffar myndigheter och vi tycker både det ena och det andra. De kan gå ifrån oss och säga: Vi bryr oss i det här fallet inte om vad ni säger. Vi har två sätt att styra myndigheter. Det ena är att lagstifta, det andra är genom budget. Det finns liksom inga andra medel att använda sig av. Då kan man fråga sig vad det här talet var värt för någonting, om det inte fattades något beslut. Vi är alla i alla fall så kunniga, även om vill försöka vara den som kan företagande mycket bättre än alla andra, att vi vet att det krävs ett beslut på en stämma för att ett förslag ska kunna vara gällande. Eller finns det någon annan ordning som har infört som näringsminister, att ett vackert tal ska så att säga noteras som viljan från ägaren? Jag vill gärna ha svar på frågan om det är den ordningen som gäller. I så fall måste man nog också dra konsekvenserna av det och ändra aktiebolagslagen. Det andra jag tänkte ta upp är det som vi har hört tala om under den här debatten. Han sade att nog skulle må bra av att privatiseras. Vi har hört statsministern uttrycka att man nog skulle kunna sälja ut delar av . vidhåller det man har kommit överens om i regeringen, att under den här mandatperioden ska man i varje fall inte sälja ut. Då kvarstår ju en undran. Det är höljt i dunkel vad som kommer att hända med . Man ger olika besked och man är djupt oenig om detta inom alliansen. Det är bara att konstatera. Något annat kan jag inte tolka det som när man säger så vitt olika saker. När det gäller frågan om vad man ska göra med lyssnade jag väldigt noga på debatten på landsmöte. Där var man väldigt tydlig med att det nog inte var bara tio reaktorer som skulle kunna ersättas. Man kanske skulle kunna bygga elva, nio eller tolv stycken. Det var inte så noga. Har man då inte avvikit helt och hållet från den energipolitiska uppgörelsen? Vad innebär det i så fall för ? Jag är medveten om att partier kan ha olika uppfattningar men ändå hålla sams i en regering. Ändå är det intressant att se åt vilket håll det här går. Jag skulle vilja säga, fru talman, att med det resonemang som man för har man en naiv syn på hur man ska kunna styra de statliga bolagen. Slutligen, när det gäller vår syn och att vi häcklas för att vi vill ha den lägsta energikostnaden för basindustrin och att vi vill ha ett utfall, skulle jag också vilja säga att vi faktiskt har en vision om vad vi vill göra med . Uppenbarligen har inte det. Hon tycker att man ska sitta på åskådarläktaren och inte styra . Hade det varit på ett annat sätt hade det varit tydligt. Man hade ändrat ägardirektiven och man hade fört en mycket offensiv energipolitik. Det har regeringen inte gjort när det gäller . 25 Näringsminister (): Låt mig först och främst ge en upplysning om vad ett interpellationssvar är. Det är regeringens svar. Det som står i interpellationssvaret, , är regeringens svar och ingenting annat. Det är också viktigt att betona i alla de frågor som interpellationen innehåller. En fråga var: Hur styr man ett bolag och hur styr man energipolitiken på ett område där är aktivt? Det första är ju att vi styr genom att ge direktiv. Det kan man ge på olika sätt. Det är ganska ovanligt att vi går till , men det är ju den ordning som gäller just på grund av den mening som handlar om att ska vara ledande i omställningen till förnybar energi i . Men vi kommunicerar ju med styrelsen. Vi kommunicerar med bolagsstämman. Jag kan återigen notera att det har meddelat på bolagsstämman har styrelsen och vd uppfattat. Det är det som är det viktiga för mig. Att socialdemokratiska ledamöter, vänsterpartistiska ledamöter och miljöpartistiska ledamöter i inte har uppfattat det kan jag bara beklaga. Det viktiga för mig är att styrelsen och vd har förstått det. Det som kommer i nästa steg är att styrelsen kommer tillbaka till ägaren och säger: Vad gör man nu då? Låt mig ta ett område, kärnkraften, som har varit uppe till diskussion. Där har vi från ägarsidan inte varit nöjda med deras säkerhetsarbete. Det finns ju anledning när vi ser de här bristerna i kärnkraften, både här hemma och i , att konstatera att det som har gjort inte har varit tillräckligt. I så fall skulle de här kärnkraftverken vara i gång. Det är klart att det är en gammal historia som vi har fått ta hand om . Den härrör sig från den tid då , och Socialdemokraterna tog ansvar för . Det som också är viktigt när det gäller förnybart är naturligtvis att elcertifikatsystemet, precis som har sagt tidigare, är ett instrument som vi har gemensamt för alla energibolag. Det är otroligt styrande. Det kommer att bli som vi har sagt, och vi kommer också att ha av energin från det förnybara. Elcertifikatsystemet är ett otroligt effektivt system. Jag är glad att också kunna säga att det var som förslog detta när vi diskuterade energipolitiken. När det gäller forskning och utveckling är det viktigt att säga att det är rätt svårt att i ett bolag skilja ut en forskningsbudget från en investeringsbudget. I många av de här investeringarna ligger också forskningsinsatser. Det går inte att säga, som gör, att här har ni en forskningsbudget. Mycket av de investeringar som sker på många av de här olika områdena innehåller också forskningsinslag. Det senaste och mest spännande tycker jag är vågkraft. Man investerar i men gör också satsningar på andra håll. Då är frågan: Är det här en investering eller är det forskning? Det är klart att vågkraften är i det skedet att det är väldigt mycket av forskning och utveckling som det är en investering. Med biomassa är det likadant. Vi tycker att det är bra att finns med i detta. som man har gått in i består av ytterligare delar där det är en blandning av investering och forskning. Vi bejakar det som gör på det här området. Sedan säger att vindkraften inte är någonting att yvas över, för det sker från en sådan låg nivå. Det var ni hade ansvar för det här. Det var en låg nivå. Det är därför vi är glada över att vindkraften åtminstone har ökat rätt rejält. Den behöver öka mer. Men det är på affärsmässiga grunder man ska göra de här investeringarna, och vi ska göra vad vi kan för att underlätta deras investeringar framöver. Låg mig när det gäller ägarfrågan få komplicera diskussionen lite grann. Vi diskuterar nu samägandet av kärnkraften. Det kan komma att påverka ägarbilden. Jag tror att alla ni som sitter här tycker att man ska göra någonting åt samägandet. Men ägarbilden är ju sådan att den kommer att behöva förändras om vi ska kunna klara av det. Det är därför som det inte går att säga att det kommer att vara exakt som det är . Jag tror att det också har varit ett krav från er. Det är därför ägarfrågan är lite mer komplicerad än vad oppositionen vill göra den till. 26 (): interpellationsstunder, och , är inte till för att regeringspartierna ska ställa frågor till oppositionen. Här är det ledamöterna som ställer frågor till statsråden. Det är den debatten vi för. har vi fått näringsministern till kammaren. Vi hade ju en debatt för sedan när vi diskuterade budgeten för energifrågorna. Då var inte näringsministern här, men vi tre oppositionspartier lämnade ett klart besked. Vi vill ha kvar i statlig ägo. Vi tänker använda som ett verktyg för att uppnå den nödvändiga omställningen av energipolitiken för att få fram förnybar energi så att vi får ett uthålligt energisystem. Det går inte, , att skylla på alla andra för att det inte händer någonting. har haft ansvaret för bland annat . Kritiken har varit omfattande, men det har inte hänt någonting. , mitt under den här interpellationsdebatten, får vi olika besked om hur framtid bör se ut. Näringsministern har en möjlighet till. Jag förstår att tiden tog slut för näringsministern när hon skulle utveckla frågan om kärnkraften. Vi har en möjlighet till. Ge ett besked om hur regeringen ser på framtid. Eftersom det är mitt sista inlägg vill jag önska näringsministern och alla övriga i kammaren en god jul. Jag vill passa på att tala om för och er andra att man har rätt att ställa frågor till interpellanterna vid en interpellationsdebatt. Det är inte bara ministrarna som ställs inför en frågerunda. Det sker vid frågestunden men inte vid interpellationer. 28 (): har en budget för forskning och utveckling. Man satsade 1 ½ miljard . Det är av den totala omsättningen. Det intressanta är att nästan hälften av forsknings- och utvecklingspengarna används till lagring och avskiljning från fossileldade anläggningar. av forsknings- och utvecklingsbudgeten går alltså till satsningen på förnybara energikällor. Det är klart att det finns en budget. Varje företag av den här storleken har en forsknings- och utvecklingsbudget. Utifrån det svar jag har fått på min interpellation är min slutsats att det finns en förklaring till snedfördelningen. sade i sitt svar att ansvarar för hur mycket och vilka produktionsslag avser att verka inom. Det är här det brister i politiken från regeringens sida. Man öppnar för att fritt tolka vad man ska satsa på. Här behövs en betydligt tuffare och tydligare linje från regeringens sida, nämligen att forsknings- och utvecklingsinsatser ska ske inom de förnybara energislagen . Låt mig ge en historiebeskrivning. Den energipolitik som har funnits i ända härrör sig från den energiöverenskommelse som kom med en förnyelse 2002. Socialdemokraterna, var överens om energipolitiken och satsningen på förnybara energikällor. kom regeringen med en ny energipolitik och öppnade för kärnkraft. 29 (): Jag ställde några frågor till som jag inte uppfattade att jag fick svar på. I min interpellation frågade jag om regeringen skulle ta initiativ för att öka investeringar. Då svarade att hon inte tänker göra det. Jag frågade om regeringen är överens i frågan om och kärnkraft. Eftersom näringsministern hänvisar till att interpellationssvaret är regeringens svar får jag tolka det som att det senare har sagt stämmer överens med att regeringen vill bygga ut mer kärnkraft. Min följdfråga var då om regeringen motsätter sig nya investeringar i kärnkraft från sida. Det fick jag inte svar på. Jag tolkar detta naturligtvis så att regeringen inte motsätter sig att investerar i ny kärnkraft. Det är därför vi inte har sett några nya ägardirektiv. Jag hade även den frågan: Har näringsministern tagit några initiativ till att regeringen fattat beslut om ett nytt ägardirektiv för ? Den frågan är relevant, och den nämns inte i interpellationssvaret. Jag vet att hade kort om tid att svara på min interpellation. Jag förstår därför om inte allt fanns med i interpellationssvaret. Vi socialdemokrater anser att är ett av viktigaste verktyg i energiomställningen för klimatets framtid. Vi vill vara noga med att poängtera att om vi får folkets förtroende vill vi använda på ett aktivt sätt i omställningen till klimatsmart energi. Här i kammaren har vi fått tydliga ingångar att man vill öppna för utförsäljning av . Det skulle vara det tydligaste sättet att styra långsiktigt, i alla fall enligt en av mina meddebattörer. Jag skulle vilja veta mer om ägardirektiven och om regeringen motsätter sig nya investeringar i kärnkraft från sida. 30 (): Visst är det så att man har rätt att ställa frågor även till dem som deltar i debatten. Men skälet till att vi har interpellationsinstrumentet är att det är en del av granskningen av regeringen. Jag tycker att man ska vara noga på den punkten i det här sammanhanget. Visst får man ställa vilka frågor man vill, men granska oppositionen får man nog göra i andra forum än vid interpellationsdebatter. Vår syn när det gäller statliga företag skiljer sig från regeringen. Regeringen vill vara en passiv ägare och vill inte styra de statliga företagen. Vi bland de rödgröna har en gemensam syn att vi vill ha de statliga företagen för att uppnå mål i politiken. Vi vill inte sitta på läktaren och titta på, som den här regeringen vill. Vi vill använda de statliga företagen, och vi vill uppnå viktiga politiska mål. säger att det var si och så när Socialdemokraterna innehade regeringsmakten. Men var en del av den energipolitiska överenskommelse vi hade . Hade inget ansvar för den förda energipolitiken ? Om det inte är så, vad hjälper det att gnälla på vad vi gjorde när vi satt vid makten? orkar inte ens att ta itu med att styra om så att det blir enligt det hon tycker i det här fallet ska göra. Jag är förvånad över den passivitet och den slapphet som har visat som näringsminister vad gäller just de statliga företagen. Jag kan besvara vad sade. Förra mandatperioden fick jag lära mig den tuffa läxan när jag debatterade proffsboxning. Det var elva meddebattörer. De allra flesta var emot min ståndpunkt. Jag var tvungen att försöka besvara dem. Jag hittar inte skrivningen i riksdagsordningen just , men jag fick lära mig den tunga vägen av . 32 Näringsminister (): Interpellationsdebatterna ska dessutom tillföra ny kunskap och information. Det hoppas vi att de gör. Först och främst är det här en intressant debatt. Det finns anledning att tolka vad debatten handlar om. Det första man slås av är att det finns en total oenighet om vad man egentligen vill med energipolitiken när man lyssnar på oppositionen. vill avveckla kärnkraften direkt och Socialdemokraterna när det går. Mitt emellan finns . Vad det ska bli för energipolitik om ni ska presentera detta gemensamt återstår att se. Den andra delen handlar om . Det finns några ingredienser man kan titta på. Ni vill bland annat ha mer detaljstyrning av . Ni vill inte sälja kärnkraft och kolkraft i eftersom ni inte är beredda att ändra något i . Däremot vill ni öka uttaget av resurser från , som ni vill att ska investera i mer förnybart. Sedan ska ni ha låga elpriser. Alla dessa saker går faktiskt inte ihop. Om ni ska lyckas med att möta väljarna måste ni samordna vad ni säger. De delar ni har presenterat kommer inte att hålla. Ert track record är inte särskilt bra när det gäller styrning av . Det är vad vi får ta hand om just . Ni köpte gemensamt, alla tre partier, både kärnkraft och kolkraft ni styrde . Vi har styrt upp detta bland annat genom tydliga direktiv till styrelsen om vad som ska göras. Återigen har de helt och hållet uppfattat vad de ska göra. Bland annat finns en energi- och klimatöverenskommelse som ger tydlig vägledning för vad ska göra. Det är fråga om förnybart, minskade koldioxidutsläpp och energieffektivisering till 2020 samt en fossilfri fordonsflotta till 2030. Efter inser alla att och alla andra kraftbolag måste vara med i omställningen. Jag hoppas verkligen att vi kommer att fortsätta att se att tar det tydliga ansvaret när det gäller att minska koldioxidutsläppen och att få fram mer förnybart. Med detta vill jag tacka för den här debatten. Jag vill också önska god jul till riksdagsledamöterna och tacka för ett intensivt år. Överläggningen var härmed avslutad.