prot · GX0922 · 2009-11-03 00:00:00 — 1 § Information från regeringen om Europeiska rådets möte 1 Statsrådet (): Herr talman och ärade ledamöter! Som ni vet träffades under ordförandeskap av statsminister . Det var det första ordinarie toppmötet under svenskt ordförandeskap. Det var framför allt tre stora utmaningar som stod på dagordningen: klimatfrågan, en lägesrapport i de ekonomiska och finansiella frågorna och den fråga som visade sig bli mer komplicerad än när vi planerade detta , nämligen den konstitutionella institutionella frågan om Lissabonfördraget. Det var alltså tre ganska svåra frågor. Förhandlingarna kom att domineras dels av ansträngningarna för att hitta en lösning så att som sista medlemsland kan ratificera fördraget, dels av ambitionen att komma överens om en gemensam EU-position inför klimatmötet. I båda dessa frågor nådde vi framgångar under intensiva förhandlingar . Lissabonfördraget kommer att göra EU mer demokratiskt och öppet. Det kommer att göra det enklare att fatta beslut i frågor som vi vet är viktiga för medborgare. Det gör också unionen mer anpassad till att växa och få fler medlemsländer. Det gör också EU till en starkare kraft på det globala området. Som ni vet har 26 länder godkänt Lissabonfördraget, men alla 27 krävs förstås. Inför mötet återstod . 17 senatorer har lämnat in en klagan till den tjeckiska författningsdomstolen, och därför kan president inte skriva under. President reste också i ett mycket sent skede av processen frågan om EU:s stadga för grundläggande rättigheter och har ställt vissa krav för att underteckna den. Utmaningen var att hitta en lösning som kunde tillfredsställa , den tjeckiska regeringen och den tjeckiske presidenten men som också de övriga medlemsländerna kunde ställa sig bakom. Vi lyckades att bekräfta målsättningen att hela står bakom ambitionen att Lissabonfördraget ska träda i kraft . Regeringscheferna beslutade att låta ett protokoll om tillämpning av EU:s stadga för grundläggande rättigheter åtfölja Lissabonfördraget i samband med att nästa anslutningsfördrag ska ratificeras i medlemsländerna. Genom detta protokoll som man bilade slutsatserna, det så kallade protokoll 30, får samma status som och vad gäller tillämpningen av stadgan. Som ni kanske hörde på nyheterna har den tjeckiska författningsdomstolen gett sitt godkännande; det finns inga konstitutionella skäl. Man har därigenom ogiltigförklarat den inlaga från senatorerna som har lämnats in. Vi väntar oss därför att president ska skriva under . Så fort den sista osäkerheten är undanröjd kommer ordförandeskapet att inleda såväl de nödvändiga konsultationerna med de övriga huvudstäderna för att få de befattningar som inrättas i Lissabonfördraget på plats som arbetet med att få till stånd en ny kommission. noterade i övrigt de förberedelser som ordförandeskapet har gjort för att få Lissabonfördraget på plats. Det handlar om samtal med om budget och medbeslutande och om ramverket kring den europeiska utrikestjänsten. Den tillträdande höge representanten ska utifrån detta underlag presentera ett mer fylligt förslag inför stats- och regeringscheferna senast . Därigenom skapas förutsättningar för en mer sammanhållen och starkare europeisk utrikespolitik. Den andra frågan som stod på dagordningen handlade naturligtvis om hur viktigt det är för EU att visa ledarskap och fortsätta ha ledartröjan när det gäller att vara pådrivande inför det internationella klimattoppmötet i . roll är att leda och hålla samman EU. Inför Europeiska rådets möte var uppgiften att besluta om ett EU-mandat till förhandlingarna. Det krävdes tuffa förhandlingar för att nå enighet om finansieringen av de åtgärder som är nödvändiga och om principerna för hur fördelningsbördan ska fördelas internt inom EU. Med dessa slutsatser tycker vi att vi har ett gott förhandlingsmandat inför . uppmanar alla parter att ansluta sig till tvågradersmålet och ställa sig bakom ett EU-mål för utsläppsminskningar på till 2050. Andra utvecklade länder uppmanas göra samma sak och göra åtaganden om ambitiösa utsläppsminskningar. ska också åta sig att vidta nödvändiga anpassningsåtgärder. Stats- och regeringscheferna klargjorde att EU är villigt att betala med sin rättmätiga andel av det bistånd som krävs för att ska kunna genomföra sina omställningsstrategier. Det uppskattas att behoven uppgår till . konstaterade också att den totala nivån för det internationella offentliga stödet beräknas uppgå till någonstans förutsatt att betalningsbördan fördelas rättvist enligt ett globalt fördelningssystem som baseras på utsläppsnivåer och bnp. Vikten för utsläpp bör öka med tiden, och samtliga länder utom de allra minst utvecklade bör bidra. betonade också vikten av internationellt offentligt stöd för att få till stånd anpassningsåtgärderna i , så kallad fast start. Man bekräftade sin avsikt att på frivillig basis bidra med sin skäliga andel av dessa kostnader förutsatt att andra jämförbara aktörer gör jämförbara insatser. Den svåra frågan om hur tidigare tilldelade men ännu inte utnyttjade utsläppsrätter ska hanteras löstes genom att stats- och regeringscheferna konstaterade att detta ska ske på ett sätt som inte får påverka miljöintegritet och som behandlar EU-länder likvärdigt med andra länder. Efter långa förhandlingar kunde till slut träffa en intern överenskommelse om hur fördelningsbördan ska fördelas mellan medlemsstaterna. Överenskommelsen bygger på att hänsyn ska tas till länder med sämre betalningsförmåga när EU:s andel av det internationella stödet till klimatinsatser fördelas. Den exakta fördelningen tittar en arbetsgrupp på . Det finns tecken på att den ekonomiska och finansiella krisen har börjat plana ut. Vi tycker oss se en viss återhämtning. Det återstår dock mycket arbete innan läget stabiliseras. betonade att den begynnande återhämtningen måste övervakas och att stödpolitiken inte kan upphöra innan återhämtningen har säkerställts. Mot bakgrund av en ökad arbetslöshet enades stats- och regeringscheferna om att inleda en diskussion om hur en ny europeisk strategi för jobb och tillväxt ska utformas. Detta sker som ett led i förberedelserna för den kommande översynen av . uppmärksammade också en överenskommelse som finansministrarna träffade om arbetet med att stärka den finansiella tillsynen. Det är en högt prioriterad fråga för det svenska ordförandeskapet, och den uppgörelse om makrofinansiell tillsyn som nåtts är en stor framgång. Arbetet går vidare i hög takt med målsättning att nå enighet också om den mikrofinansiella tillsynen. Vi hoppas fatta beslut om detta på toppmötet . En stor framgång för det svenska ordförandeskapet var att enhälligt antog Östersjöstrategin som ju har tagit initiativ till. Östersjöstrategin är ett helt nytt verktyg för att på ett helt nytt sätt arbeta på ett mer intelligent och integrerat sätt inom . Naturligtvis gäller det främst att rädda den mycket känsliga miljön i men också att stärka integrationen och utveckla konkurrenskraften, tillväxten och samarbetet. Det här kan också tjäna som exempel för andra typer av makroregionalt samarbete. Vi kommer snart att få se förslag på en Donaustrategi. Det var roligt att vi redan vid det första toppmötet kunde ro en av våra viktiga prioriteringar i hamn. Slutligen, herr talman, noterade de åtgärder som har gjorts för att hantera flyktingströmmarna i . Det var ett slags delrapport sedan toppmötet juni. EU:s vision för den framtida migrationspolitiken ska återspeglas i det så kallade Stockholmsprogrammet som vi hoppas kan antas av . På det utrikespolitiska området välkomnade en handlingsplan för ett stärkt EU-agerande i och . Man antog också ett uttalande om hantering av kärnkraftsfrågan och fördömde den kritiska människorättssituationen i landet. 2 (): Tack, statsrådet, för informationen! Vad betyder överenskommelsen om finansieringen av klimatåtgärderna? Vad jag har förstått av rapporteringen i medierna och av statsrådets återrapportering är inget klart om vad varje stat ska betala eller hur man ska beräkna vad varje stat ska bidra med. För mig låter inte det här som ett avtal utan mer som en välvillig viljeförklaring. Därför undrar jag vad nästa steg blir för EU och EU:s ordförande. Hur ska detta avtal göras konkret och bindande så att det leder till resultat? Hur stor risk bedömer statsrådet det är att misslyckas just för att man inte har kunnat komma överens om bördefördelningen? Hur ser plan B ut? Jag undrar också om det blev någon diskussion om bankernas ansvar eller brist på ansvar för den ekonomiska situationen i . Togs frågan om bankernas bonusersättningar upp eller är det en fråga som bara lever i ? Som jag sade på samrådet inför finner jag det anmärkningsvärt att bankerna inte har hörsammat kraven att avstå från bonusersättningar. Den ekonomiska krisen är inte över, men kraven på bankerna kanske är över. Hur gör man med det? Slutligen antog nu EU-strategin för . Det är jättebra, men vad betyder det egentligen? Krävs det inte mer konkreta åtgärder och resurser? Tror statsrådet att de miljöåtgärder som krävs inte kommer att kosta några extra pengar? Kostar det inga extra pengar borde strategin redan vara på plats. Hur tänker statsrådet om det? 3 Statsrådet (): Det var många frågor. Jag börjar med frågan om finansieringen. Nej, vi nådde ingen överenskommelse om hur mycket varje land ska betala. Den interna bördefördelningen kommer en arbetsgrupp att titta på. Som vi har talat om i tidigare finns det en del länder som tycker att man ska vänta med att helt visa korten. Alla länder ställde sig bakom kommissionsberäkningen på . Man sade att det är rimligt att de mest utvecklade länderna betalar mellan 22 och 50 miljarder. Flera statsministrar sade på presskonferensen efteråt att det är rimligt att står för en tredjedel. Det ska beräknas efter bnp och utsläpp, och utsläppen bör successivt öka som vikt i uträkningen. Man har också återigen bekräftat principerna att vi vill ha ett avtal och att vi är beredda att gå om det görs motsvarande åtgärder från andra länder. pågår ett intensivt förhandlingsarbete. Statsministern är i och träffar , därför kan han inte vara här . Vi har toppmöte med och med . Det är många arbetsgrupper. Det är kvar. Jag har goda förhoppningar om att vi kommer fram till något i . Att det helt skulle misslyckas finns inte på vår karta. Banker och bonus diskuteras , inte minst har finansministrarna talat om detta. Men på toppmötet diskuterades inte den frågan. Där låg tyngdpunkten i diskussionen på klimatfrågan och . När det gäller frågan om vill jag säga att det redan finns väldigt mycket pengar inom strukturfonderna avsatta för detta. Det är inte orimligt att tänka sig att det finns också i en kommande finansiell långtidsbudget. Det finns ganska mycket pengar redan. Europeiska investeringsbyrån till exempel har sagt att man är villig att tillhandahålla lån för detta. Jag tror att det på kort sikt finns pengar. handlar det mest om att komma i gång, starta en del konkreta projekt och visa att de ger resultat. Utifrån det går vi sedan vidare. 4 (): Tack för svaret! Jag hoppas att statsrådet har rätt. är ju en brännande fråga. Det vore bra om det inte bara blev det vanliga välvilliga pratet. Jag funderar fortfarande över bonusarna. Statsrådet hann inte svara på den frågan. Man kan läsa att bankerna delar ut miljarder i bonus bara i . Statsministern talade om att bonusbubblan sprack. Vad betyder det egentligen? 5 Statsrådet (): Jag är helt enig med när det gäller . Det är oerhört viktigt att det blir något mer än bara en vacker vision. Jag tror att det kommer att bli det. Det är förbundet med målsättningar och konkreta projekt där man tar ansvar. Man kommer att se till att det utvärderas regelbundet. Kommissionen har den övervakande funktionen. Jag har goda förhoppningar om att det blir något mer än bara vackra ord. Det behöver verkligen. Jag uppfattade att frågan om bonusar gällde om banker och bonusar diskuterades på toppmötet. Svaret på den frågan är nej. Det diskuterades i många andra sammanhang inte bara i EU-kretsen utan också i medlemsländerna. På toppmötet var det ingen diskussion om detta. 6 (): Tack, statsrådet, för redovisningen! Jämfört med det som statsministern samrådde med om inför toppmötet ser det ut att ha gått ungefär vår väg. Förutsättningarna är mycket besvärliga, och det ställs mycket stora krav på ledarskap. Det har tydligen regeringen levererat. Det kan vara på sin plats att påpeka här i kammaren att trots att det finns nyansskillnader mellan partierna och i debatten anmälde inget av partier avvikande mening mot det upplägg som regeringen hade. Det svenska kanske lite gnetiga ledarskapet verkar ha gett resultat, i motsats till stora dramer och storvulna löften som man kanske inte kan ro hem. Vi har tydliga mål. Det ser ut som om regeringen börjar nå dem. Vi ska särskilt uppmärksamma att vi nu kan bocka av Östersjöstrategifrågan som var en av de fem högst prioriterade frågorna under det svenska ordförandeskapet. Det återstår naturligtvis en del stök. Jag tänker förstås på Lissabonfördragsfrågan. Det ser nu ut att ljusna i . Även här gick toppmötet väl och ställde inte upp några större nya problem. Den tjeckiska författningsdomstolen har gjort att det bara är en signatur som fattas. Om vi utgår ifrån att vi nu kan börja fylla detta med innehåll ställs det stora krav på ordförandeskapet för att få praktiska delar på plats. Det gäller bland annat hur utrikestjänsten ska fungera. Jag vill be statsrådet förtydliga hur ordförandeskapets ambitioner blir när det gäller denna tjänst som är ny. Det ska inte vara kommission och inte råd, men det berör ändå områden som handel, bistånd, budget och utrikespolitik. Det är väldigt viktigt att vi får tillfälle att utforma den på ett bra sätt så att EU kan göra största möjliga nytta för fred och frihet och inte bygga för mycket nya byråkratier. 7 Statsrådet (): Tack för frågan! Jag vill bekräfta att det var ganska tuffa förhandlingar i klimatfrågan. Det gick flera omgångar innan vi kunde komma överens. Vi tycker att vi jämfört med vad statsministern redovisade i lyckades och till och med nådde lite längre. Vi känner till svårigheterna. vill jag bekräfta att det finns en stark beslutsamhet hos alla medlemsländer även om vissa länder är mycket oroliga för sin egen ekonomiska situation att EU ska gå i bräschen, att vi ska hålla ihop och att det är vi som ska ta ledningen för detta. Det finns ett stort tryck från medborgarna. Den europeiska utrikestjänsten är en av de viktigaste förändringarna med Lissabonfördraget, tycker jag personligen. har vi förberett den yttre ramen för hur den ska kunna se ut. Det handlar om den rättsliga statusen. Man säger att det här blir ett sui generis, en helt ny rättslig mekanism som ligger nära både kommissionen och rådet men har en egen status. Det handlar om vilket område som den ska ansvara för. Som säger kommer det fortfarande att finnas kommissionärer för utvidgning, handel och bistånd. Övriga utrikespolitiska och säkerhetspolitiska frågor kommer att ligga under detta. Den höge representanten kommer, när hon eller han, det kan ju bli en han är utsedd att ta underlaget och jobba vidare med det och fylla det. Det är alltså den höge representantens uppgift att fylla ramverket med innehåll i samtal med och presentera det för senast . Det svenska ordförandeskapets arbete med detta är därmed avslutat i den bemärkelsen. Det lämnas nu över till den höge representanten när hon eller han är utsedd. 8 (): Som statsrådet säger är det ju inte den höge representantens egen utrikesförvaltning. Därför vill jag ställa en följdfråga om ordförandeskapens roll. var i och inser att det här är en sådan fråga som kommer att glida över till spanskt ordförandeskap. Rådet bör ju ha en ganska stark roll i utformningen av detta även om bollen till stor del ligger hos den höge representanten. Det är ändå ländernas pengar. Det är ändå utrikespolitik som vi i riksdag ville skulle vara av mellanstatlig tillsynskaraktär. Därför ber jag statsrådet att, om det är möjligt, säga lite mer om hur det svenska och spanska ordförandeskapet driver detta för att få bra politisk och demokratisk kontroll och hur de externa EU-kontorens roll ser ut att bli gentemot svenska eller spanska ambassader. 9 Statsrådet (): Just ordet ambassader används inte i sammanhanget. Det är av olika skäl väldigt känsligt. Det handlar om att kommissionens representationer successivt ska övergå till att ligga under den europeiska utrikestjänsten och att man också ska upprätta så kallade tematiska och regionala desk offices. Jag hittar inget bättre ord på svenska. Man kommer att ha speciella avdelningar för till exempel nedrustning, FN-relationer och så vidare och också geografiska sådana. Det har vi nått en överenskommelse om inom rådet . Vi har också diskuterat hur personal ska komma både från svensk utrikesförvaltning och från råds- och kommissionssekretariaten så att alla ska kunna bidra på lika villkor. Sedan är det förstås en del teknikaliteter kring detta som också måste redas ut vidare. Det kommer den höge representanten att göra. Den höge representanten kommer att vara ansvarig för anställning, rekrytering och personal. Som jag sade är det oerhört viktigt att man jobbar nära kommissionen med dessa poster som på ett eller annat sätt kommer att samspela med den höge representanten. Vi för mycket intensiva och regelbundna samtal med om hur denna överlämning ska gå till så att det fungerar så smidigt som möjligt. 10 (): Jag vill börja med att gratulera Europeiska unionen och det svenska ordförandeskapet till ett framgångsrikt och närmast historiskt toppmöte med de beslut som statsrådet har redovisat. är nästan på plats, vilket är av stort värde för en utveckling i framgent. När det gäller klimatöverenskommelsen kommer EU att vara en drivande kraft i de internationella förhandlingarna. Jag återkommer till det i min fråga. Det gäller även Östersjöstrategin och andra viktiga pusselbitar. Jag vill därför framföra en gratulation. Det var ett viktigt toppmöte för . Jag ska ställa en fråga om klimatet. Det är nu klart att EU är drivande. Tillsammans står man bakom de ambitiösa och nödvändiga åtagandena för att nå målet att uppvärmningen inte får öka med mer än maximalt två grader. Det handlar om 100 miljarder , och på kort sikt 57 miljarder. Man har inom EU inte specificerat fördelningen. Jag har respekt för att det kan vara i ett tidigt skede. Men man kommer att göra detta. Däremot är det viktigt att EU verkligen har åtagit sig detta. Man kommer att åka till toppmötet med den inställningen. Min fråga handlar om detta. Vad blir det av toppmötet? är det klart att EU driver detta. Statsministern är i . Vi vet att har börjat öppna sig. I går var president i , och han började också öppna sig i fråga om ett nytt avtal efter Kyoto. Han sade att kunde vara med givet att man klarade skogarna. Min första fråga är: Hur bedömer statsrådet läget inför med detta i bagaget? Min andra fråga gäller som också var uppe. Det är nog så viktigt. EU ska öka sina ansträngningar, inte minst civilt. Det är oerhört viktigt i detta pressade läge. Vi har tyvärr en inrikespolitisk debatt om detta i . Det är bra att EU står fast och anger riktningen. Det är bra att driver på. Hur ser statsrådet på dessa överläggningar, och hur fördes diskussionen där? 11 Statsrådet (): Jag tackar för de vänliga orden om toppmötet. Bedömningen inför är fortsatt att det rör på sig, inte bara inom EU utan runt omkring i världen. Uttalanden från den nytillträdda japanska regeringen är förstås väldigt välkomna, och vi hoppas att samtalen mellan och ska vara positiva och att det kommer ut någonting positivt av dem. Det rör alltså på sig, men det som har kommit från övriga länder runt omkring i världen om huruvida vi ska hålla oss till tvågradersmålet är fortfarande inte tillräckligt, och det är det som är ledstjärnan i fråga om detta. Men det är kvar. Som jag nämnde tidigare ska vi också ha toppmöte med , med och med , och de är nyckelspelare i detta sammanhang. Alla dessa länder inser mycket väl vad det handlar om. Om man tittar på den vetenskapliga sammanställningen när det gäller olika scenarier skulle även de minst skräckinjagande, om de skulle vara de sanna, få förödande konsekvenser också för alla dessa länder. Man känner alltså att detta är viktigt och angeläget. Jag tror att det kommer att bli lite dominoeffekt. Om det börjar röra på sig i rör det på sig lite grann i , och ser vi att det rör på sig lite grann i . Hur långt man kommer är det fortfarande för tidigt att säga. Man sitter och i . Det blir också andra arbetsgruppsmöten framöver. Men vi har ändå goda förhoppningar om att kunna få till stånd ett avtal i . Men exakt hur långtgående det blir är det ännu lite för tidigt att säga. Men vi jobbar på intensivt här. diskuterades lite grann. Det diskuterades också i . trodde man att det skulle bli en andra valomgång. Det var först nu som det blev bekräftat att det inte blir det. Men oavsett det är det oerhört viktigt att EU det diskuterades också med den amerikanska administrationen börjar formera en egen europeisk strategi som också har väldigt tunga civila element, där vi hjälper till för att bygga upp och stötta statsbyggnadsproceduren i denna mycket bräckliga stat och att vi får ett större regionalt perspektiv. Det som händer i är förstås väldigt avhängigt det som händer i och tvärtom. Man har tagit många steg för att formera en sådan strategi. Det är förstås en debatt som kommer att fortsätta. 12 (): Jag ska bara ställa en kort uppföljningsfråga om klimatet. Jag tackar för statsrådets synpunkter inför . Vi får återkomma till det. Uppgiften var att sy ihop EU. och åtta länder hade stora tveksamheter. Jag tycker att lösningen ändå känns rätt drivande, att EU har åtagit sig detta och att man tar hänsyn till de ekonomiskt mest utsatta länderna i EU i denna arbetsgrupp. Det vore bra om statsrådet kunde ge lite mer kött på benen i fråga om hur resonemangen inom EU-kretsen gick i dessa frågor. Hur pass genuin är uppslutningen som man står för i östländerna? 13 Statsrådet (): Alla länder står naturligtvis bakom slutsatserna. Det finns, precis som säger, i många av de nya medlemsländerna en oro därför att den ekonomiska krisen har slagit så hårt mot en del länder med enorma underskott. De känner att de inte mäktar med att också ta ett så stort ansvar för , även om de principiellt medger att så naturligtvis ska vara fallet. försöker man titta på en mekanism där det naturligtvis är samma globala fördelningsnyckel som bygger på bnp och med ökande andel av utsläppsnivåerna. Men man kan också tänka sig vissa tillfälliga justeringar för de EU-medlemsländer som är hårdast drabbade av den ekonomiska krisen. Då tror jag att de känner att de har fått försäkringar om detta. Detta handlar om 2020 och 2050. Det är alltså långsiktigt, och då har vi förhoppningsvis kommit ur krisen. Men just i det korta perspektivet kände de att de behövde få dessa garantier. Därför tror jag att arbetsgruppen kan komma en bit på väg, och de står som sagt bakom dessa slutsatser. Det var inte givet, men till slut lyckades vi få en enighet om detta. 14 (fp): Jag tackar för återrapporten. Jag vill instämma i de gratulationer som har framförts, särskilt för två framgångar vid toppmötet, nämligen att Östersjöstrategin antogs och att ni har lyckats så väl i förhandlingar med den tjeckiske presidenten. återstår förhoppningsvis enbart formellt att han skriver under Lissabonfördraget så att det kan träda i kraft. Att Lissabonfördraget nu snart kan träda i kraft, betyder det att ett extra toppmöte ska sammankallas? När kommer det i så fall att ske? Kommer detta också att betyda att kommer att presentera ett förslag till kommissionär vid detta extra toppmöte? Vi har också fått höra här att det finns en arbetsgrupp som diskuterar fördelningen inför finansieringen av klimatåtgärder, eftersom detta inte blev klart.