prot · GW0981 · 2009-03-10 00:00:00 — Den första interpellationen här om gränshinder och gränsregionalt samarbete i och denna interpellation visar vilken önskan och längtan vi har att se de möjligheter som finns runt omkring oss. Vi har väldigt svårt att acceptera att det finns lagar och regler som ser till att vi kanske inte kan utnyttja de möjligheter vi ser. Låt oss alla hjälpas åt att undanröja så mycket vi kan. 29 (): Jag tror att vi delar uppfattningen att man ska riva ned gränshinder för att underlätta för människor att jobba i sina nordiska grannländer. Ministern pratar om Nordjobb i sitt svar. Nordjobb ligger mig väldigt varmt om hjärtat men har till och från också varit en källa till oro eftersom Nordjobbs framtid har hängt i luften. Nordjobb handlar om att erbjuda unga människor möjligheter att lära känna sina nordiska grannländer genom att de får ett feriejobb tillsammans med aktiviteter under ordnade former. Ministern återgav i sitt svar att man 2008 dessutom gav förtur åt unga med funktionsnedsättningar. Jag tror att det finns en hel del tips som man kan dra lärdom av där när det gäller krångel. Vad innebär det när en människa med funktionsnedsättning ska jobba i ett annat nordiskt land? Nordjobb har börjat den kartläggningen. Jag hoppas att man kan ta del av det som Nordjobb kom fram till. Avslutningsvis känner jag att den här debatten har varit bra. Den kommer med all säkerhet att fortsätta. Som medlem av har jag möjlighet att ställa frågor till alla nordiska samarbetsministrar. Jag tror att just när det gäller den här gruppen människor i våra nordiska länder behöver vi sätta extra fokus på de gränshinder som de upplever när de ska vidga sina möjligheter att få ett jobb, gå en utbildning eller ta del av ett grannlands kulturella arrangemang. Jag är fullständigt övertygad om att den nordiska debatten kommer att fortsätta i den här frågan. 30 Statsrådet (): Jag har inte så mycket mer att tillägga. Interpellanten vet mycket väl att det finns ett toppforskningsinitiativ där man pratat om tillväxt, klimat och miljö. går det in i en ny fas och tar upp de sociala frågorna. Det skulle inte förvåna mig om även frågor om personer med funktionsnedsättning och deras situation i kan komma att belysas där. Vi kan väl arbeta för den frågan. Sedan vet jag också att , som tar över ordförandeskapet , kommer att lyfta upp frågan om gränshinder mycket tydligt. och fredags hade de nordiska samarbetsministrarna ett möte tillsammans med . Vår ambition är att ha en tätare dialog. Det kommer att finnas alla möjligheter att ta upp dessa frågor. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2008/09:353 om ohälsa och inomhusmiljö 31 Miljöminister (): har frågat mig bland annat om jag är beredd att verka för en kraftfull satsning på att sambandet mellan inomhusmiljö och ohälsa får en för de drabbade, vården och rehabiliteringen samt byggindustrin användbar förklaring. Vidare har han frågat om jag är beredd att vidta åtgärder så att de som förlorat sin arbetsförmåga på grund av skadlig inomhusmiljö får ökat stöd för rehabilitering och, i de fall sådan är helt utesluten, en rimlig ersättning för sina skador. Slutligen undrar han också om jag är beredd att ta initiativ till en särskild undersökning beträffande personer som arbetat i en specifik byggnad och som antas ha drabbats av cancer på grund av ohälsosam inomhusmiljö. Jag har besvarat flera interpellationer av i frågor som är starkt besläktade med dem som ställs . Det gäller fukt och mögel i byggnader och dess hälsopåverkan. Jag har pekat på de åtgärder som vidtagits mot bakgrund av den ökning av allergier och annan överkänslighet som noterats. Exempel på åtgärder är nödvändigheten av att den obligatoriska ventilationskontrollen efterlevs, liksom delmålet för inomhusmiljö till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö som betonar fortlöpande fungerande ventilation och sänkning av radonhalten. Vidare redovisade jag att vi i i lagen om energideklarationer som syftar till att främja en effektiv energianvändning också tagit in en god inomhusmiljö, med fokus även på ventilation och radon. Till strävandena för att komma till rätta med inomhusmiljöproblemen hör också regeringens uppdrag till att presentera ett underlag om våra byggnaders tekniska utformning och som medger formulering av ett delmål och åtgärder för att avhjälpa eller undvika fukt och mögel i byggnader. I uppdraget ingår att redovisa slutsatser om kopplingen mellan brister i inomhusmiljön och upplevd ohälsa. Uppdraget ska redovisas till regeringen . menar att forskningsresultat visar att det finns klara samband mellan så kallade fuktiga hus och ohälsa. Min kommentar till detta är att orsaken inte alltid kan hänföras till brister i byggnaden. Även den verksamhet som bedrivs och den boendes beteende har stor betydelse som fuktalstrare. I mitt svar på en annan interpellation från om att vidta åtgärder när boende drabbas av fukt och mögelskador redovisade jag ingående hur ansvarsförhållandena enligt plan- och bygglagstiftningen ser ut. Jag pekade bland annat på att det är byggherren, beställaren eller förvaltaren som har ansvaret för att de av staten i lag angivna tekniska egenskapskraven på byggnader med mera uppfylls. I detta ingår skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö och avser främst god inomhusmiljö. De konkreta frågor som ställer i den nu aktuella interpellationen avser önskemål om en kraftig satsning för att klarlägga sambanden mellan inomhusmiljö och ohälsa, vård och rehabilitering samt ersättning för skador. vill också att jag tar initiativ till en särskild undersökning avseende personer som arbetat i en specifik byggnad och som antas ha drabbats av cancer på grund av en ohälsosam inomhusmiljö. Av min redovisning framgår att ett omfattande arbete redan pågår med att klarlägga eventuella samband mellan brister i inomhusmiljön som kan hänföras till planering, byggande och förvaltning av byggnader och negativ påverkan på hälsan. I den forskningspolitiska propositionen som regeringen presenterade pekar regeringen ut forskning om hållbart samhällsbyggande som ett prioriterat område och att en utökad satsning på inomhusmiljö är av stor vikt. Anslagen till Formas, som är huvudansvarig för forskning om byggande, ökar med för åren 20092012 för att bland annat finansiera denna typ av forskning. För att få en grund för att klarlägga de omfattande frågor som skisserar krävs tvärvetenskapliga utrednings- och forskningsinsatser som spänner över discipliner som bygg- och installationsteknik, medicin, beteendevetenskap och ekonomi. Jag kommer fortsatt att bevaka utvecklingen inom detta område. 32 (): Det är alldeles riktigt så som miljöministern påpekar att han har debatterat den här frågan med mig ett antal gånger tidigare. Jag har emellertid ansträngt mig att genom att ta denna fråga från olika vinklar till exempel byggregler, ny forskning, försäkringsfrågor och folkhälsoperspektiv debattera även med andra ministrar. Framför allt tycker jag att bostadsminister borde ge sig ut på banan i denna fråga, men jag har konstaterat att regeringen har avskaffat bostadspolitiken. Det är väl därför som lämnar över en sådan här för de boende och även för de arbetande viktig fråga. För det gäller inte bara bostäder, utan många drabbas i arbetsmiljösituationer. Så har lämnat över denna fråga till miljöministern. Annars skulle man mycket väl kunna tänka sig vilket ansvarsområde som helst på regeringssidan. Det kunde kanske i första hand vara en skolfråga, eftersom ett av de exempel jag tar upp ju faktiskt handlar om en skola. Eller varför inte en sjukvårdsfråga, eftersom det andra exemplet som jag baserar denna interpellation på handlar om sjukvården? I svaret som vi har fått upprepar ministern mycket av det som har sagts förut. Jag tog fasta på en formulering där ministern säger att arbete redan pågår med att kartlägga eventuella samband mellan brister i inomhusmiljön och negativ påverkan på hälsan. Jag noterar att det är en viss skillnad i förhållande till det svar jag fick för lite , , för då fanns inte ordet eventuella med. Det där har jag naturligtvis hakat upp mig på när jag tittat på detta, för jag hade , , en debatt med folkhälsoministern. Då sade hon i samma ämne ungefär så här: Men har man inte kunnat fastställa några entydiga samband mellan luftens sammansättning och de symtom som människor relaterar till inomhusmiljö. Det är lite luddigt formulerat, men det är alltså sagt i ett sammanhang där hon försöker förklara att det är viktigt att man i de enskilda fallen gör utredningar ordentligt så att man kan fastslå om det finns någon koppling mellan inomhusmiljön och den som har drabbats. Detta föranleder mig att fråga om det har skett någon positionsförändring från regeringens sida. Det som jag i alla fall hävdar är att forskningsvärlden är väldigt enig i detta sammanhang, både i och utomlands, om att det inte råder någon som helst tvekan om att finns det fukt i en byggnad så uppstår också ohälsa. Då måste jag upprepa den fråga jag brukar ställa: Vad är det som regeringen grundar sitt ställningstagande att det skulle finnas oklarheter på? Det skulle jag vilja veta. Ministern säger nu i sitt svar när det gäller forskningsresultat, fuktiga hus och ohälsa: Min kommentar till detta är att orsaken inte alltid kan hänföras till brister i byggnaden. Även den verksamhet som bedrivs och den boendes beteende har stor betydelse som fuktalstrare. I de här fallen skulle man kunna ställa frågan så här: När det gäller de 22 lärare i en liten paviljong som har drabbats av cancer menar ministern att de inte har drabbats av cancer om det skulle vara så att lokalerna var dimensionerade för 24 personer och de har undervisat 30 barn där? För vi vet ju alla att kravet som ministern nämner att OVK:n ska fungera beror på hur verksamheten ser ut i förhållande till när fastigheten byggdes. 33 Miljöminister (): Jag får i någon mening beklaga som får hålla till godo med mig. Men arbetet är så fördelat i regeringen att det är jag som är ansvarig för frågorna. Så hur än beter sig är det jag som kommer tillbaka hit och drabbar honom med svaren på frågorna. Jag kan också försäkra att folkhälsominister och jag har precis samma uppfattning när det gäller att det är viktigt att följa de enskilda fallen. Det är viktigt att klarlägga vad som ligger bakom i de fall där människor har drabbats av de problem som tar upp. Det är också så, när det gäller i vilken mån fukt i byggnader leder till ohälsa, att regeringen inte har ändrat position jämfört med tidigare i den meningen att vi nu skulle tycka att det här var ett mindre viktigt problem. Det är ett viktigt problem. Däremot är det också så att det inte alltid är så lätt att fastställa vad som ligger bakom de fuktproblem som finns i byggnader. Det kan vara en effekt av planeringen, det kan vara en effekt av uppförandet och det kan vara en effekt av underhållet eller förvaltningen av byggnaden. Det finns också flera andra faktorer som har betydelse för människors hälsa och också samband med eventuell fukt i byggnaden, allt från tobaksrök till kvalster, formaldehyd, byggmaterial och vad det nu kan gälla. Därför har man inte kunnat fastställa entydiga samband mellan å ena sidan hur luften är sammansatt och å andra sidan de symtom som människor relaterar till i sin inomhusmiljö. , när det gäller frågan om de 22 lärarna i skolan i , som är ett av exemplen här, är det självklart så att jag inte alls förnekar att de skulle ha cancer. Jag kan inte alls uttala mig i det enskilda fallet. Dels är jag förhindrad att göra det, dels har varken jag eller den kunskapen. Men jag förstår att det har rått alldeles speciella omständigheter i fråga om den här byggnaden och historien bakom att skolan byggdes om och man ändå inte hade löst de problem som fanns i bygget. Tvärtom förstärktes problemen. Det är en verklighet som många människor råkar ut för. De här är exempel på det. 34 (): Jag känner mig lite tillfredsställd av svaret, för jag tror ändå att jag kan tolka det så att regeringens inställning ändå är att fukt i byggnader leder till ohälsa. Däremot tolkar jag det så att ministern anser att det finns kvar problem i de enskilda fallen inte generellt sett. Jag hoppas att det är på det sättet, därför att det är forskarvärldens inställning. Fukt i byggnader leder till ohälsa. av de anställda vid en avdelning på i drabbades av tydliga hälsoproblem andningssvårigheter, hudrodnader, hosta, rinnande näsa och ögon och irritationer i ögonen på grund av hög luftfuktighet, . Det innebär att i normala fall har man till och med en beläggning av vatten på väggarna. En del av de här sjuksköterskorna var faktiskt tvungna att lämna sina patienter därhän ibland därför att deras hosta var så allvarlig att de inte ens kunde behålla maten när hostan var som allra värst. De fick springa ifrån sina patienter. Det har förekommit att poliser i inte har kunnat stå på sina ben efter att ha vistats i en del av våra polishus på grund av fuktskador som har drabbat dem just i form av andningssvårigheter. Det finns en del poliser som senare fortfarande inte kan tjänstgöra i sitt yrke för att det är permanenta skador. har fastställt att i av alla hus med krypgrund i det här landet har vi allvarliga fuktproblem. Det här är inte någon liten fråga. Vi kan ta exemplet , där man fick riva en stor del av en byggnad på grund av konstaterad svartmögel, precis som på skolan i . Svartmögel har man kunnat konstatera på många ställen. Det kanske mest berömda i är . Man kan alltså hålla på hur länge som helst och räkna upp exempel på det här området, och antalet människor som har drabbats är oerhört stort. Det handlar inte om några få tusental, utan det handlar om oerhört många människor som har drabbats av de här problemen. De har ofta svårigheter att få ersättning för obefintlig eller nästan obefintlig arbetsförmåga. Jag tycker att det är ett jättestort problem i vårt land att vi inte klarar av att hantera det. vet jag att det ska komma en rapport från här , och jag hoppas att vi då snabbt kan komma vidare. har det gått , och jag har känt det som om regeringen förnekar problemet. Jag hoppas att vi kan gå framåt då. I de enskilda fallen menar jag inte alls att ministern ska ägna sig åt någon sorts ministerstyre, utan jag skulle vilja se ett ministerengagemang på ett annat sätt. Jag arrangerade ju ett seminarium här i i början av . I och för sig fanns det folk från där, men det var ingen från ministerns kansli som var där, vad jag vet, eller någon från något departement. Forskareliten både från och från övriga var där, och den var väldigt samstämmig. Det är inte så att jag behöver få hjälp att få det fastställt att det finns ett samband när jag får svar på mina frågor här, utan det är användbara förklaringar för aktörerna som vi är ute efter. Ministern säger att man satsar 150 miljoner. Då konstaterar jag att av dem är det ett par som har gått till forskare på det här området bara några få. Det finns en grupp i som har fått pengar än så länge, och många skulle vilja fortsätta jobba vidare på att hitta lösningar. När får de stöd? 35 Miljöminister (): Låt mig först vara tydlig med att de problem som gäller inomhusmiljö och handlar om att vi ska uppfylla miljömålet God bebyggd miljö självklart är både mycket viktiga och mycket allvarliga. Det är absolut inte så att jag viftar bort de problem som kan finnas eller vikten av att lösa dem och att nå de mål som vi har satt upp. Vi har problem, och vi tar frågorna på allvar. Det visar sig också av att vi ger så pass omfattande uppdrag på området. Dels har byggregler skärpts, dels har vi gett det stora uppdraget till som, vilket bekräftar, ska redovisas . Meningen är ju också att det ska kunna ge bland annat fastighetsägare god information om vikten av att fortlöpande underhålla byggnader och se till att undvika en del av de problem som pekar på. Vi gör också de stora forskningssatsningarna som läggs på Formas. Också den vägen finns förutsättningar för tvärsektoriellt forskningsarbete och ett bredare forskningsarbete, som just är en del av Formas uppgift. Det som är mer komplicerat är själva ansvarsfrågan. Det är det som tar upp i slutet av sitt senaste inlägg. Jag vill inte medverka till att vi på något sätt krymper byggherrens, beställarens eller förvaltarens ansvar för byggnaden. Det skulle vara att låta staten och skattebetalarna gå in och ta över ansvaret från en byggherre, en beställare eller en förvaltare som har brustit. Det är också alldeles tydligt att flera av de problem som tar upp hänger samman med arbetsmiljöproblem där arbetsmiljölagen också är tillämplig och i flera fall både ställer krav på tillsyn och också ger en del av svaren när det gäller ansvarsförhållandena. Det är därför jag är så noga med att bekräfta att: Ja, det är viktigt att vi når miljömålen. Inomhusmiljön är helt central för hur vi mår och vilket välbefinnande vi har. Men jag vill inte medverka till att staten och skattebetalarna tar över ansvar som andra borde ta. Där har vi ett regelverk som noga ska följas. Det vill jag däremot medverka till. 36 (): Det var väldigt positivt att höra att ministern är inne på att samhället inte ska ta över någonting från byggherrarna. har jag inte det förslag jag tänker tala om med i den här interpellationsdebatten, men jag har tagit upp det tidigare. Det skulle vara kul att höra i ministerns sista inlägg om han har funderat något på mitt förslag om att utöka ansvaret för byggherrarna. Jag har lagt fram mitt förslag både i motioner och i tidigare interpellationsdebatter. När jag köper en bil kan jag få rostskyddsgaranti på den, men jag kan inte köpa ett hus och få så att säga livsmiljökvalitetsgaranti, eller vad jag nu ska kalla det, alltså en garanti för att det inte är farligt att bo i huset. Det kan jag inte få. Det är så märkligt att arbetsmiljölagstiftningen, som ministern hänvisar till, är jättehård för dem som jobbar med huset, men sedan huset byggts färdigt antingen det är ett polishus, kontorshus eller bostadshus finns det inga regler för dem som ska bo eller arbeta där. Byggarbetarna kanske måste jobba med gasmask när de lägger mattor, lägger på de slutliga ytmaterialen och liknande. Sedan tar man för givet att tiden mellan byggjobbet och till dess att någon flyttar in för att jobba eller bo i huset bara ska lösa allt. Där finns ett jättegap. Skolorna är en viktig miljö, och jag ska kort säga något om dem. pågår det ett utredningsarbete, och jag skulle därför vilja fråga ministern hur länge det kommer att dröja innan det är klart. Vi vet att många barn far illa i skolorna. Skolan i är inget undantag. De symtom som barnen där hade finns i nästan alla skolor. Hur många fler barn ska fara illa innan vi får någon ordning på detta? Borde det inte finnas ett starkare engagemang från regeringen att försöka gå in och se om man genom att vidta temporära åtgärder kunde minska lidandet hos alla dem som drabbas av de dåliga inomhusmiljöerna? 37 Miljöminister (): Vi är absolut överens om att det är mycket viktigt att klara ut fler av de miljöproblem som finns inomhus i skolorna. Det är självklart orimligt att våra skolbarn i längden ska behöva tillbringa sina skoldagar i dålig inomhusmiljö. kan det finnas många orsaker till de problem som finns. Jag har sett flera exempel på att ventilationen fungerat dåligt, att det funnits fuktproblem och andra miljöproblem i inomhusmiljön i skolorna. De ska självfallet åtgärdas. Kommunerna har ett viktigt ansvar i detta. Likaså har ett stort ansvar för en del av tillsynen. Det är också en del av den inspektion som görs när det gäller skolmyndigheternas tillsyn av skolorna. Vad beträffar försäkringsfrågorna är det inte riktigt lika enkelt att ge ett heltäckande svar. Det är nämligen många olika faktorer som måste vägas in. Helt klart ersätter försäkringsbolagen en del av egendomsskadorna när man råkat ut för problem i form av exempelvis utströmmande vatten till följd av ledningsbrott. Vid konstruktionsfel och byggfel samt vid skador som följer av konstruktionsfel eller byggfel täcker försäkringsbolagen en del för dem som tecknat byggfelsförsäkring. Det är ett tioårigt skydd. I det sammanhanget blir det dessutom viktigt att söka den som orsakat felet och kräva ersättning, vilket också sätter ansvarsfrågan på sin spets. Det tycker jag är bra. Allt detta är en del av det försäkringsskydd som ska ge den enskilde möjlighet att få ersättning. Det kommer dock aldrig att vara möjligt att helt garantera att människor inte råkar ut för problem. Man kan råka ut för problem av en rad olika skäl, och det kan vara svårt att klarlägga vad som är bakgrunden till problemet. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2008/09:82 till socialutskottet /09:123 till /09:143 till miljö- och jordbruksutskottet Motioner 2008/09:Ju14Ju16 till justitieutskottet 8 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2008/09:FiU18 betänkande 2008/09:SkU20 betänkande 2008/09:CU17 betänkande 2008/09:UU6 betänkande 2008/09:TU9 betänkande 2008/09:UbU9 Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2008/09:UFöU3 Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till , då de för dagens bordläggning aviserade ärendena väntades föreligga. 9 § Bordläggning och beslut om motionsrätt Anmäldes och bordlades Propositioner 2008/09:128 Ändringar i lagen (2005:258) om läkemedelsförteckning 2008/09:133 Slopad återkommande teknisk kontroll av kassaregister 2008/09:136 Beskattning av ersättningar till ledamöter av och viss personal vid Europaskolorna 2008/09:141 Förhandsprövning av nättariffer 2008/09:144 Enklare och bättre täktbestämmelser Redogörelse /09:ER1 Från delegation vid Kammaren biföll talmannens förslag att motioner fick väckas på denna redogörelse. Motion Statliga bonusdirektiv av m.fl. (s) Motionen väcktes med åberopande av 3 kap. 13 § riksdagsordningen med anledning av händelse av större vikt. Frågan om hänvisning av motionen till utskott skulle behandlas vid sammanträdet . Motionen hade följande lydelse: Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen omgående måste begränsa möjligheten till rörliga ersättningar, så kallad bonus, i de statliga företagen. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen skyndsamt inför ska redovisa hur pensionärerna ska hållas skadeslösa från de negativa effekter som de nya bonusdirektiven kan medföra. Motivering Med hänvisning till de konsekvenser som regeringens nya regler för ersättning till ledande befattningshavare som avslöjats samt den nära förestående bolagsstämmoperioden är det av yttersta vikt att begär av regeringen att åtgärder vidtas. Denna utveckling har skett sedan den allmänna motionstiden och har därför inte kunnat beaktas i samband med denna. Vi socialdemokrater lägger nu därför denna motion med stöd av Riksdagsordningens regler enligt 3 kap 13 §. införde (S)-regeringen riktlinjer för att få stopp på bonus och få ordning och reda i ersättningarna inom staten. Detta är ett utdrag ur dem: I de allra flesta fall bör statligt ägda företag undvika incitamentsprogram. Det förhållandet att regeringen beslutat om riktlinjer för incitamentsprogram skall alltså inte uppfattas som att regeringen rekommenderar sådana program i företag som helt eller delvis ägs av staten. Det ankommer på bolagets styrelse att säkerställa att om ett incitamentsprogram införs regeringens riktlinjer för incitamentsprogram för anställda i statliga företag följs. Följande principer skall vara vägledande i de särskilda fall incitamentsprogram införs: Ett incitamentsprogram bör omfatta all anställd personal i företaget utom koncernchefen/verkställande direktören. Särskilda incitamentsprogram som enbart riktas till personer i företagsledande ställning skall inte införas. Belöning skall ej utgå företaget redovisar förlust. Incitamentsprogrammet ska tidsbegränsas.