prot · GX0955 · 2009-12-21 00:00:00 — 7 § Svar på interpellation 2009/10:156 om hemslöjden och handlingsplanen för de kulturella och kreativa näringarna 33 Näringsminister (): har frågat mig vilka initiativ jag kommer att ta för att de erfarenheter och kunskaper som finns inom hemslöjdsområdet ska kunna utvecklas och spela en aktiv roll i det framtida arbetet med de kulturella och kreativa näringarna. Vidare frågar vilka initiativ jag kommer att ta för att följa upp de åtgärdsförslag rapporten som näringsgren föreslår, åtgärder som bland annat kräver ekonomiska resurser för att kunna genomföras. presenterade jag och kulturminister en gemensam handlingsplan för de kulturella och kreativa näringarna. Syftet med handlingsplanen är att skapa goda förutsättningar för entreprenörer och företagare inom detta breda fält där hemslöjden givetvis ingår tillsammans med många andra verksamheter. Vi har i handlingsplanen medvetet valt att inte peka ut särskilda branscher eller verksamheter. Däremot har vi i dialog med både kulturföreträdare och näringsliv fått en god bild av vad som är särskilt viktigt för företagare inom kulturella och kreativa områden. Företag inom hemslöjdens område kommer att passa in i det här sammanhanget. Åtgärderna i handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar möter i många avseenden behoven som finns hos hemslöjdens företag. Handlingsplanen går även i linje med flera av förslagen i rapporten som näringsgren, vilka redovisades till 2008. 34 (): Tack för svaret! Jag har full förståelse för om näringsministern har fokus på annat . Jag välkomnar regeringens handlingsplan för tillväxt och kulturella och kreativa näringar. har tillsammans med EU arbetat för att visa på den kraft som finns inom kulturen för samhällsutveckling och tillväxt. Jag är helt övertygad om att kulturen kan medverka till att vi får ett mer kreativt näringsliv och fler företagare, inte minst småföretagare. Här har naturligtvis slöjd och hantverk sin givna plats, och därav min interpellation. Hemslöjden var en stor och betydande näringsgren då en stark kvinna, , insåg detta och arbetade intensivt för att få till slöjden som näring. Nuteks och nuvarande som näringsgren visar tydligt att det finns en stark tillväxtpotential inom hemslöjden, och de insatser som professionella slöjdare kan ge och skapa inom företagandet, och att hemslöjden är en del av den växande kulturella och kreativa näringen. Hemslöjden har alltid kännetecknats av entreprenörskap, och det är ett entreprenörskap som finns mycket på landsbygden. Det är också många kvinnor som jobbar med detta. Det finns många som har ett eget företag, men de har svårt att kunna försörja sig på det på heltid utan har ofta någonting annat vid sidan av. Det var stor förväntan på handlingsplanen, inte minst bland hemslöjdskonsulenterna som jobbar regionalt och lokalt och har uppdraget att jobba i ett näringsperspektiv. Därför blev hemslöjdens organisationer lite förvånade när de inte nämndes i handlingsplanen, och speciellt de som ska samverka med. I svaret säger ministern att man medvetet har valt att inte peka ut särskilda branscher eller verksamheter, och det kan jag förstå. Men för hemslöjdsfrågor är ju en statlig myndighet med specialkunskaper på hemslöjdsområdet, och av de myndigheter som föreslås vara medaktörer är det ingen som har just den stora och breda kunskapen eller som bevakar hemslöjdsfrågorna. Jag vet, och är övertygad om att också näringsministern vet det, värdet av att få med hemslöjdens kunskaper i detta arbete. Men jag är inte säker på att alla andra vet det. Därför är det så viktigt att det omnämns och finns med. Min fråga är igen: Vilka initiativ kommer ministern att ta för att de myndigheter som har fått i uppdrag att genomföra handlingsplanen ska förstå att hemslöjden, hantverket, ska vara med i den här delen av arbetet, såväl nationellt som regionalt och lokalt? 35 Näringsminister (): Låt mig först tacka för att jag har fått interpellationen. Och tro det eller ej, men jag har ganska starka rötter i hemslöjdstraditionen på mödernet. Hemslöjden var i min hembygd en väldigt viktig och närvarande del på alla sätt. Jag har också jobbat med det senare i egenskap av vd för och lite annat sådant. Jag tycker verkligen att hemslöjden spelar en otroligt viktig roll. Det jag tycker är spännande med hemslöjden just nu är att man har moderniserat sitt uttryckssätt, med gamla råvaror i moderna produkter. Det är helt nödvändigt att ta historien med sig in . får ett bidrag om , och av det går 23 miljoner till hemslöjdskonsulenterna. De bedriver verksamhet i varje län, och jag tycker att det är viktigt att se att man har en regional närvaro, då det finns en regional tradition i mycket av hemslöjden. Vi har höjt verksamhetsbidraget till med . Det är ytterligare ett sätt att visa att vi tycker att det här är viktigt. Jag ser att man gör ett fantastiskt bra jobb. Totalt handlar handlingsplanen om . Vi har inte pekat ut någon bransch eller sektor, av det enkla skälet att vi så fort vi gör det kommer att få hur många interpellationer som helst om varför inte det och det är med. Jag tror att det är viktigt att se att denna handlingsplan handlar om en inriktning där vi ser de kulturella och kreativa näringarna. Givetvis hör hemslöjden dit. Givetvis har de myndigheter som finns uppräknade vi har inte räknat upp alla där heller ett ansvar att samarbeta med alla myndigheter och alla andra organ som är verksamma på detta område. Vi har inte velat peka ut någon av det enkla skälet att det då alltid är några som kommer och säger att de inte finns med. Vi tror att det inom detta område finns otroligt stora möjligheter att skapa nya jobb. Vi måste förbättra företagsklimatet rent generellt så att vi förbättrar lönsamheten i företagen. Men det finns väldigt mycket att göra genom rådgivning, genom utbildning, genom innovation och genom utveckling. Här tror jag att hemslöjden kommer att göra väl så bra insatser framöver som tidigare, och de får stöd i handlingsplanen. 36 (): Det pågår ett stort arbete inom hemslöjdsrörelsen, ett stort framtidsprojekt som heter Den framtida hemslöjden, och det är väldigt spännande och intressant. Det passar också väl in i den här handlingsplanen. Jag lyssnar och förstår att näringsministern har stor kunskap på detta område. Jag är övertygad om att hemslöjdsrörelsen kommer att bevaka att man får sin plats. Jag skulle vilja lyfta in kvalitet, mål och uppföljning i mina frågor. För mig är det viktigt att se kulturen och näringen som två separata delar. Kultur med kvalitet skapad av professionella kulturarbetare ger i samverkan med innovatörer och företagare en plusfaktor i samhället, och det är den som vi vill åt. Därför anser jag att det är viktigt att inte prata om kultur som näring utan prata om kultur och näring i samverkan, för båda har sina självklara, egna ben som man står på. Då kommer jag just in på kvalitetsaspekten: Hur tillförsäkras kvaliteten i handlingsplanen? Jag har inte läst hela sida för sida, men jag har inte sett att ordet kvalitet nämns . Om man ser kulturen som näring, vilket det finns en tendens att göra ute i regionerna därför att man är så mån om att det ska bli tillväxt, och inte tar till vara den stora kunskap som finns bland professionella kulturarbetare, de som är de verkliga experterna, tror inte jag att handlingsplanen kommer att utvecklas på ett sådant sätt som vi båda önskar. Det finns goda exempel på hur man har jobbat, både från och från , och hur man kan få in konstnärer i företag för att företaget ska tänka på kultur och konst som en stor kraft och en konkurrensfördel. Det finns i och organisationen . Jag tror att näringsministern känner till den organisationen. Konstfrämjandet i har också jobbat med ett projekt som heter där konstnärer har gått in i företagen. Jag delar näringsministerns åsikt att det finns en stor kunskapsbrist inte minst bland företagen. Man har ännu inte sett den potential och utvecklingskraft som finns i ett samarbete med konstnärer eller designer. Min fråga till näringsministern är: Hur tillförsäkras att de kunskaperna kommer in i arbetet med handlingsplanen? Hur kommer man att följa upp arbetet som är ? Finns det några avstämningsperioder för att se att det går i rätt riktning? Jag vet att har den kunskapen. Men jag är inte så övertygad om att och övriga som nämns här har den kunskapen. 37 Näringsminister (): Hur har vi burit oss åt för att få ihop handlingsplanen? Vi började med att träffa de kulturella och kreativa näringarna. Vi har haft tre fyra möten där vi har suttit ned och pratat. Det är inte jag och som har pratat utan framför allt aktörer på marknaden. Det har varit det mer traditionella näringslivet som har använt kreatörer, om man får kalla dem så. Men det är också kulturarbetare, kultursamordnare och olika organisationer med goda exempel från hela . Vi har gjort det för att vi har velat föra samtalet med dem innan vi gjorde planen. Det är grunden, och det har varit bra när det gäller detta. Kulturen har sin egen självklara roll i samhället. Vad vi har velat göra är att koppla ihop de kreativa näringarna och kulturen med näringspolitiken. Många som har de här förmågorna och kunskaperna har också möjlighet att tjäna pengar på det och försörja sig på det. Då måste vi underlätta för det. Det är hela tanken med handlingsplanen. Vi ser att det är många i det traditionella näringslivet som har behov av kreatörerna. Då måste det finnas mötesplatser. Det har vi väldigt tydligt pekat på. Vi ser att kvalitetsutveckling är ett krav. Det går inte att sälja saker och ting med dålig kvalitet . Hemslöjden har förstått detta. Man ser att det som kunderna efterfrågar är modernisering och kvalitet. Det kommer att gälla på alla områden. Man måste hjälpa dem att komma ut på marknaden med sina produkter och hitta ställen där de kan sälja, och så vidare. Det är vad det handlar om. Uppföljning av detta sker på traditionellt sätt. Vi följer den här delen, ser vad som händer och försöker justera allteftersom. Jag hoppas verkligen att också den här debatten visar att hemslöjden är välkommen i detta arbete. Vi vill ha hemslöjden med. Den har väldigt djupa rötter i svenskt kulturarbete och finns starkt förankrad runt om i . Den är också en viktig kraft för att skapa nya jobb och ny tillväxt. 38 (): Näringsministern kom nu lite in på miljön och det uthålliga samhället. Klimatmötet i är avslutat, och det finns mycket att säga om det. Det vi vet är att vi måste alla dra vårt strå till stacken för att minimera våra fotavtryck på miljön. Då måste vi alla både enskilda människor och företag ta vårt ansvar och jobba hårt för det långsiktigt hållbara samhället. Hemslöjden besitter unika kunskaper vad gäller just material och teknik som inte sätter det minsta negativa spår på miljön. Det måste naturligtvis spridas. Vi ser också ett ökat intresse för värden som slöjden har och också att människor vill ta ett större miljöansvar. Den delen är viktig att ta med när det gäller handlingsplanen. I rapporten som gav ut, Hemslöjden som näringsgren, hade man en rad åtgärdsförslag. För att få fart på arbetet föreslogs bland annat någon typ av näringskonsulent som kan jobba ute i regionerna. Kanske det kan finnas möjlighet att ha en sådan med de 73 miljonerna. Jag hoppas att rapportens åtgärdsförslag kommer att bakas in i detta. Kulturen ska rädda tillväxt. Det var rubriken på en tidningsartikel . Jag vet att näringsministern och kulturministern har jobbat för det under ordförandeskapsåret. Det förutsätter ökad kunskap hos myndigheter, näringslivet och småföretagare. Viktigast av allt är kanske en politik för kultur som självständig kraft i samhället, bättre utbildning och bättre forskning. Med det vill jag önska ministern en god jul, och detsamma vill jag önska till fru talmannen! 39 Näringsminister (): Det finns inte så mycket att tillägga i detta. Med de rötter jag har är det klart att jag har ett stort hjärta i hemslöjden. Det gör att jag ser väldigt väl vad hemslöjden och alla slöjdare gör. Jag är också en relativt stor kund på hemslöjden. Jag känner att det behövs en ökad kunskap hos konsumenterna om vad hemslöjd är. Det går inte att jämföra med det massproducerade. Vi har där en roll att spela att visa att hantverket tar lite , kräver mer kunskap och också är värt att betala för. Där har vi en utmaning när det gäller just hemslöjden. Jag vill avsluta med att säga: Välkommen in i arbetet med handlingsplanen. Det är alldeles självklart att jag förväntar mig att hemslöjdens olika organisationer och aktiva också är med och förverkligar handlingsplanen som vi nu har lagt fram. Den innehåller ändå . Välkommen, och god jul! Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2009/10:157 om företagens regelkostnader 40 Näringsminister (): har frågat mig hur jag ska göra för att merparten av företagen ska få minskade kostnader och när regeringen avser att uppnå målet om minskade regelkostnader för företagen. har regeringen genomfört en rad regelförenklingsförslag på olika områden som sänker de administrativa kostnaderna för företag. Bland annat har vi förenklat reglerna för direktavskrivning av inventarier och förenklat uppgiftslämnandet för periodiseringsfonder. Dessutom har vi förenklat förfarandet kring lönekartläggningar, och vi har minskat kraven på märkning av bröd som säljs oförpackat i butik eller bageri. Detta är bara några av de förslag som vi har genomfört. Det är förslag som berör många olika delar av näringslivet och som har varit efterfrågade av dem. kommer vi också att genomföra en rad förbättringar som gör att de administrativa kostnaderna minskar för företag i hela näringslivet. Förutom detta har regeringen också fått på plats. Vi kan efter den korta tid som varit verksamt se att det genom sin granskning bidrar positivt till arbetet med de konsekvensutredningar som tas fram av departementen, myndigheterna och utredningarna. Med de förslag som planeras ser vi att vi kommer att komma en bra bit på väg mot att uppnå det mycket ambitiösa mål som regeringen satt upp. Det är ett mål som den förra regeringen aldrig ens förmådde formulera. När jag läser oppositionens budgetmotioner är det svårt att utläsa vilka ambitionerna är på regelförenklingsområdet. Ordet regelförenkling används inte ens i motionerna. Regeringen arbetar mycket målmedvetet och strukturerat med regelförenkling. Vi vill ge företagen en positiv och märkbar förändring i vardagen. Vi har lyckats med att bryta trenden med ökande administrativa kostnader för företagen, och minskar dessa kostnader. Det finns ingen anledning för oss att avvika från den väg vi slagit in på, och vi avser att genomföra det vi har tagit på oss. 41 (): Jag ber att få tacka för svaret, även om det som näringsministern säger i svaret inte på något sätt berör på de frågor jag ställer. Mina frågor gällde närmast vad ministern ska göra för att merparten av de svenska företagen ska kunna se att kostnaderna för regelverket minskar och när regeringen kommer att uppnå 25 procents minskning av regelbördan. Som vanligt svarar näringsministern inte på de frågor hon får. Jag vill också inledningsvis hälsa välkommen till kammaren. har varit näringsminister och lagt fram tre skrivelser som regelförenklingar. Inte vid något av dessa tillfällen har ansett sig behöva närvara vid debatten. Jag hade tänkt avstå från den här interpellationen , men då inte är närvarande när vi har kammardebatterna måste vi ta hit henne genom interpellationsinstrumentet. Det tycker jag är tråkigt, men det är tyvärr nödvändigt. Näringsministern pekar på några konkreta åtgärder som regeringen har vidtagit. Tyvärr redovisar inte näringsministern vilka reelverk som ökar regelbördan i företagen. Jag vill erinra om att man, vid en genomgång av yttrande, finner att det inte är mycket som blir tillstyrkt. Några exempel på detta är en särskild utbildning för rektorer, den nya skollagen, en ny hyreslag och förändringar med anledning av Lavalmålet. är också tveksamt till om regelbördan verkligen minskar om man genomför enklare semesterregler. Det här är bara några exempel som jag tar upp. Jag har sett propositionerna och, i hyreslagens fall, den överenskommelse som har gjorts mellan parterna. har försökt anföra att regeringens arbetssätt är målmedvetet och strukturerat. Men jag kan efter att ha sett yttrande konstatera att man lyssnar, och sedan kör man över, oaktat vad säger. Föregående år kunde regeringen redovisa en minskning av regelbördan . Detta motsvarar en minskning av kostnaderna för regelbördan med . Det är ju så behändigt att man uppskattade kostnaden för regelbördan till ungefär 100 miljarder. Varje procent som man minskar regelkrånglet med för företagen innebär alltså . Men problemet, fru talman, är inte detta. Vi gläds alla åt att man har minskat detta . Problemet är att det rör sig om ganska smala områden. I livsmedelssektorn har man lyckats minska det här. I jordbrukssektorn har man lyckats minska det här. Jag gratulerar jordbruksministern till det grundläggande arbete som han har gjort. Men problemet är att regelbördan ökar med just när det gäller skatteområdet och associationsrätten, till exempel, som alla företag berörs av. Man kommer inte undan den lagstiftningen. Därav min fråga: När ska merparten av företagen märka en minskning av regelbördan? Näringsministern pekar på sina favoritprojekt och sprider dimridåer när det gäller hur den verkliga situationen ser ut. Sedan vill alltid anföra att hon är bättre än vad Socialdemokraterna är. Men som vanligt är det mest bara prat. Att minska regelbördan var en målsättning redan innan den här regeringen tillträdde. Skillnaden är att allt arbete som var på gång avstannade när den här regeringen tillträdde. Man ägnade åt att få en organisation på plats. Under den tiden, och i stor utsträckning därefter, har regelbördan ökat rejält. Jag vill slutligen fråga näringsministern: När kommer man att uppnå de i minskad regelbörda för företagen? 42 (): Jag ska börja med att tacka för att han ställer den här interpellationen, för de administrativa kostnaderna i företagen är en viktig fråga. Detta ska vi alltid arbeta med. Det är väldigt svårt att ha någon bestämd uppfattning om vad man kan göra. Men jag skulle vilja uppehålla mig vid två saker som jag tycker är positiva och som regeringen naturligtvis ligger bakom. Även den tidigare regeringen har arbetat på samma sätt. Det gäller de områden som hanteras under skatteutskottet, där vi har och . har åtminstone tidigare varit ersättare i skatteutskottet. Jag tror för min del, herr talman, att många av våra svenska företag inte riktigt förstår att den skatteadministration som vi har haft har varit väldigt betungande. Men inte minst genom sätt att arbeta med företagens olika problem har vi fått en väldigt hög andel företagare som är nöjda i sina kontakter med . Det är en indikation på att det är många som uppfattar att detta har blivit mycket enklare och lättare. Sedan finns det andra saker som säkert är betungande, som har tillkommit, till exempel personalliggare. Detta har tillkommit av andra orsaker än att man vill förenkla. Det handlar nämligen om konkurrensskäl, att vi ska se till att konkurrensen fungerar mellan olika företag. Det är viktigt att komma ihåg det. Jag tror också att det på område har skett en väldig utveckling när det gäller den effektiva handeln. Där är vi något av ett föregångsland när det gäller det svenska . Vi ser nu hur det här sprider sig. Det är lätt för svenska företag att etablera sig som exportföretag när det gäller administrationen eftersom det finns tydliga regler för vad man kan göra. Problemen hänger samman med de länder som de hamnar med. Det är någonting som är väldigt svårt att hantera från svensk sida. Många små företag upplever naturligtvis regelbördan som betungande. Det är som antyder. Det är i de små företagen som många problem uppstår eftersom de inte har de stora företagens skattestaber och juridikstaber och så vidare. De tvingas, utöver det som de sysslar med, att också lösa dessa problem. Man får ju hoppas att inte minst företagens egna organisationer kan hjälpa dem, så att de slipper det här, så att de kan ägna sig åt sin tjänsteproduktion eller varuproduktion, det som alla företagare i grund och botten vill göra. Vi är ändå inne på det som, dess värre framlidne, så väl formulerade, att när man har gjort saker önskar man alltid mer. Det är aldrig nog. Hur mycket man än gör på detta område kommer det alltid att finnas ytterligare saker som man kan göra. Jag erinrar mig från förra mandatperioden att dåvarande näringsministern lade fram ett förslag först stod det naturligtvis på om 383 förenklingspunkter. Jag kan inte svara på hur det gick med det. Det fanns naturligtvis många saker som var bra där. Däremot måste jag säga till : Det var väldigt svårt att få en debatt med i den här frågan. Allra sist vill jag säga att man kan göra saker. Jag tror att herr talmannen var med då någon regering försökte lägga fram 99 förslag för att förenkla i Krångelsverige. Åtminstone ett av de förslagen blev mycket omtalat. Det gällde borttagandet av bygglovskravet för små bodar på högst . Det var väldigt effektivt. på fruktade att det skulle bli enorma konsekvenser av detta. Det kallas numera friggebod, och det var en intressant regelförändring. 43 (): Jag vill tacka näringsministern för bra svar här i kammaren. vill jag skicka med någonting som ett svar till . Jag vill även tacka honom, liksom gjorde, för interpellationen, som jag tycker är bra, för frågan är jätteviktig. Den är central för framtida . Vi vet hur det har sett ut tidigare. Det har varit olika utredningar och olika förslag. Det var något som kallades för Simplex. Hur mycket gav det egentligen? Jag är tveksam till att det gav så mycket. Regeringen ska ha beröm för det som man har gjort . Och man ska ha all support , förhoppningsvis även från opposition, i arbetet med att komma längre med att minska regelkrånglet. Det finns flera delar av detta som man kan utgå från. Det gäller inte minst nyföretagandet. Det finns nämligen en bild av att det i skulle vara krångligt att bli företagare och att det finns ett antal hinder. Detta har byggts på , och det är inte bra för utvecklingen i . Därför är det här arbetet extra viktigt. Vi måste ju få fler nya företagare och fler småföretagare som kan anställa människor som befinner sig i arbetslöshet. Arbetet är alltså mycket viktigt. De trösklar som finns , som utgör hinder för att starta ett företag eller driva ett företag, måste bli betydligt lägre. Jag är glad över att ett antal saker redan har gjorts. Näringsministern tar upp ett antal av dem, bland annat att man har förenklat reglerna för direktavskrivning av inventarier och att man har förenklat uppgiftslämnandet för periodiseringsfonder. Men det finns också annat som inte minst har bäring på skattesidan. Jag tror att det för många företagare är svårt att förstå varför det är en så hög skattesats för företagare så tidigt, så direkt. Det har det varit historiskt. Det har varit alldeles för högt. Det har gjort att företagare inte alla gånger har känt sig motiverade att följa regelverket. Därför har det, enligt , funnits en i stora delar svart marknad, vilket inte är positivt. Det måste vara mycket bättre för vårt gamla land att ha många aktiva företagare som är beredda att betala den skatt som de ska betala. Det handlar även om dessa frågor. Att mäta är viktigt. Det är viktigt att kunna veta hur det ser ut och att arbetet är lätt att hantera för våra myndigheter och företagare. Myndigheterna ska vara en hjälp för företagen; det är otroligt viktigt. Jag hoppas att näringsministern, regeringen och kan fortsätta detta arbete, även om det är trögt. Jag sitter i miljö- och jordbruksutskottet och har sett att jordbruksministern varit mycket lyckosam, precis som nämnde. Vi önskar att fler ska vara lika lyckosamma. 44 Näringsminister (): Jag har diskuterat detta med , och vad jag än säger är han missnöjd.