prot · GX0932 · 2009-11-18 00:00:00 — Det var väl skälet till att under det långa mötet med riksdagsgruppen, där många tårar fälldes, till slut bestämde sig för att acceptera denna energiöverenskommelse. visar det sig att det statliga bolaget direkt efter överenskommelsen går in i ett samarbete med industrin med avsikt att, precis som Tiefensee säger, prova att bygga ny kärnkraft. riksdagsgrupp har alltså gått med på att statliga ska börja arbeta för att bygga nya kärnkraftverk i . Jag tolkar därför svaret på den frågan som ett ja. Jag vet dock inte om Centerrörelsen är riktigt medveten om detta. Om så inte är fallet tror jag att ni, , måste sprida insikten bredare bland partimedlemmar och sympatisörer om att , som ansvarigt för ägandet av , nu driver byggandet av ny kärnkraft. är säkert jätteglad för det, men jag undrar vad väljare tycker. Det andra som inte svarade på gäller den oerhört centrala frågan om utförsäljning av ett av viktigaste och mest värdefulla bolag, ett bolag som spelar mycket stor roll för energiomställningen och delar ut mycket stora belopp till statskassan. Det ägs till av svenska folket. har i denna turbulens lämnat den gemensamma synen, återigen lämnat ensamt, och sagt: Vi ska sälja . sviktade i radiointervjun. Hon var nog lite överraskad över beskedet och började nästan själv att tala om det. Vad säger gruppledaren för i ? Ska säljas ut? 27 () replik: Det viktiga i den situation vi nu befinner oss i beträffande är konsolidering och att jobba med de punkter som ägarrepresentanten lyfte fram på bolagsstämman, nämligen lönsamhet, energiomställning och förbättrandet av varumärket. Att tala om att sälja delar av är inte aktuellt. gjorde en tolkning av det jag sade. När sluter ett samarbetsavtal med Industrikraft om en förutsättningslös prövning handlar det om att pröva alla olika energislag, att göra kalkyler. Det finns inga kalkyler . Industrikraft hade säkert velat teckna ett avtal med om att bygga kärnkraftverk, men det kan inte lova dem eftersom de inte har några kalkyler. De får inte subventionera svensk basindustri genom att lova något som de inte kan stå för. Därför har de nu gjort en förutsättningslös prövning. Industrikraft har säkert haft på agendan att enbart vilja bygga kärnkraftverk. ska de pröva alternativa energislag. Det handlar om att pröva i kalkyler. Därefter har vi en lång rad beslut som måste fattas innan det kommer till investeringar. Jag tror att investeringarna landar i det som är lönsamt, och det är vindkraft och biobränsle. De är alternativen och där känner jag mig väldigt trygg. 28 (): Jag tänkte börja med att tala om det ekonomiska läget och därefter fokusera på skatterna, det vill säga jobbskatteavdrag, pensionärernas skatt, hushållsnära tjänster och klimatskatt. Det har vänt i ekonomin. Vi går mot ljusare tider. På arbetsmarknaden är varslen tillbaka på normal nivå. Prognoserna för sysselsättningen skrivs upp och för arbetslösheten skrivs de ned. På grund av den fruktansvärda chock som drabbade världsekonomin riskerar dock arbetslösheten i , liksom i andra länder, att ligga kvar på höga nivåer. För att arbetslösheten snabbt ska minska behövs åtgärder. Det innebär hjälp till omställning genom utbildning och arbetsmarknadspolitiska åtgärder, vilket alliansregeringen också genomför. Ett gynnsamt företagsklimat är centralt. har det hos vänstertrojkan blivit populärt att krama företagare, men med sina förslag om höjda skatter på arbete, kapital och företagande skulle vänstertrojkan tvärtom skapa ett sämre företagsklimat. Hur är då situationen? har gjort prognoser för varje medlemsland och för hela EU. Prognoserna visar att tillväxten väntas bli högre och arbetslösheten lägre i jämfört med hela EU och även jämfört med . Kommissionen uppskattar att det svenska budgetunderskottet 2010, det vill säga , kommer att vara . Det är illa, men budgetunderskottet inom EU väntas i genomsnitt bli betydligt högre, mer än dubbelt så stort, . Arbetslösheten i väntas öka och landa på , vilket är en hög nivå, dock snäppet lägre än EU-snittet och lägre än genomsnittet för . Det går alltså bättre för än för andra länder. Vi kan vara en liten smula stolta över det, om än inte alls nöjda. Det är alltså osant, som tidigare påstod, att halkar efter. Det är också fel att påstå, som gjorde, att drabbas hårdare. ligger jämförelsevis väl till, som jag har visat med de här uppgifterna. Vänstertrojkans svar på nedgången i den privata industrin det är ju där smällarna har kommit är löften om att permanent öka de offentliga utgifterna, det vill säga öka i en helt annan del av ekonomin. Det är dock riskfyllt att lägga fram förslag som långsiktigt och permanent skulle öka den offentliga sektorns utgifter när det i stället är den privata sektorn som behöver få en rejäl skjuts. Trojkaförslagen bäddar för långsiktiga budgetunderskott. En sådan här politik är också särskilt allvarlig i kombination med stigande utgifter på grund av befolkningsutvecklingen, det vill säga det faktum att allt färre ska försörja allt fler. Långt blir denna fråga jättelik och akut. Då vill vänstertrojkan dessutom börja avveckla nästan hälften av svensk elproduktion, nämligen den som kommer från kärnkraft. Det är det som är problemet med energipolitiken, den långsiktiga elförsörjningen. Alltså: Om vi kontinuerligt ska kunna höja standarden i vård och omsorg, och om finansieringen av detta ska ske gemensamt som vi i alliansen vill driver enbart befolkningsutvecklingen landet mot underskott och högre skatter om ingenting görs. Vi kan dock motverka den underliggande trenden mot högre underskott och högre skatter genom att öka antalet arbetade timmar i . Hur gör man det? Jo, genom att göra arbete mer lönsamt, och mer lönsamt än att inte arbeta. Det är också det som rekommenderar, som vi har hört tidigare referera, som en åtgärd för att långsiktigt få flera jobb. stöder, tvärtemot vad sade, den här inriktningen. I befolkningsutvecklingen ligger alltså grundmotivet för jobbskatteavdraget. Visionen är ju att vi ska bo i ett land där ökade kostnader för allt bättre vård och omsorg för våra gamla och våra barn varken ska täckas med ständigt ökad skuldsättning eller med allt högre skatter. Vi ska ha världens bästa vård och omsorg, och det får vi faktiskt inte med världens högsta skatter lagda på de 4,7 miljoner människor i som arbetar. Att ytterligare öka världens högsta skatter och marginalskatter för dem som arbetar är inte bara att plocka gåsen, det blir till att nacka den. Då får vi inte världens bästa vård och omsorg. Befolkningsutvecklingen, menar jag, väcker följande fråga som jag tycker att hela ska fundera på: Vad är det för fel med att sänka skatten för dem som bidrar till bnp, så att bnp kan bli större? Vi har redan bland världens högsta skatter och kommer snart att ha världens högsta marginalskatter när sänker sina. I var det dess värre länge sedan vi hade hälften kvar som en realitet i skattepolitiken. I det här läget föreslår vänstertrojkan att vi ska gå ännu mer mot strömmen internationellt och införa världens med råge högsta marginalskatter. Men vi lever inte, som trojkan tycks tro, i eller gamla värld. Vi lever i stället i en värld med skattekonkurrens mellan länder och rörliga skattebaser, det vill säga folk, företag och kapital flyttar om våra skatter avviker för mycket från grannarnas. Vi riskerar att bo i ett land med världens högsta skatter utan att ändå lyckas åstadkomma någon särskilt bra finansiering av vård, skola och omsorg. Vi nackar gåsen, som jag sade. Det kanske passar friska pensionärer som ändå har goda inkomster efter skatt, men inte skröpliga pensionärer med måttliga inkomster som behöver vård och omsorg. Politiken måste därför fokusera på att bevara och utveckla den totala lönesumman i landet, inte den totala skattesumman. Till de pensionärer och pensionärsorganisationer som ropar orättvist! om jobbskatteavdraget och vill skärpa skatten på arbete vill jag säga så här: Okej, låt bnp växa mindre! Låt oss minska den ekonomiska basen i landet för pensioner, vård och omsorg! Vi får se hur kul det blir när dessutom halva dagens elproduktion ska väck, om vänstertrojkan får bestämma. Låt mig understryka det jag har sagt här med en internationell utblick. Nästan alla länder har i sina skattesystem ett avdrag från arbetsinkomster som inte får göras från pensionsinkomster, det vill säga ett jobbskatteavdrag av det slag alliansregeringen infört. Det gäller, fru talman, följande länder: , , , , , , , , , , , dock bara för kvinnor, , , och . Gemensamt för de här 15 länderna med jobbskatteavdrag är, just det, att avdraget går till dem som jobbar. Pensionärer över hela den industrialiserade världen verkar alltså acceptera att också de själva tjänar på att fler arbetar och betalar skatt, eftersom det ger mer resurser till bland annat pensioner, vård och omsorg. Kan det möjligen vara så att man i dessa 15 länder begripit något som vänstertrojkan i inte har förstått? Kan det vara så? Jag vill väcka det som en idé att fundera över. Glöm inte, som har sagts här, att svenska pensionärer faktiskt betalade högre skatt på tid än de gör och att i samband med första lovade höjd skatt för alla. Det blir skattehöjningar både för de som jobbar och för pensionärer om vänstertrojkan vinner valet, var så säker! Alliansen har infört avdrag för så kallade hushållsnära tjänster. Avdraget används bland annat av pensionärer. Totalt har ca 85 000 ansökningar om avdrag kommit in, vilket innebär att avdraget hjälper 150 000200 000 personer att klara av vardagen. Det här avdraget ska avskaffas om vänstertrojkan vinner valet . Skröpliga pensionärer som utnyttjat avdraget, eller deras barn som betalar städning och annat för att hjälpa mor och far, får det svårare. Dessutom kastas mer än 10 000 anställda ut i arbetslöshet eller svartarbete. beräknas nämligen avdraget för hushållsnära tjänster ge 10 000 vita heltidsjobb. De här jobben utförs, enligt företagen som har anställt dem, av personer som var arbetslösa, eller arbetade svart. Sannolikt är en mycket hög andel lågutbildade invandrarkvinnor. Det är i sanning dystert att Socialdemokraterna, och i praktiken står för en politik som främst drabbar en liten grupp som de båda med svulstig retorik påstår sig företräda och försvara. Jag tycker att det är motbjudande, , att du vill kasta ut lågutbildade invandrarkvinnor i arbetslöshet och svartarbete, särskilt med tanke på din höga svansföring om kvinnor här tidigare i debatten. Om klimatet, fru talman, vill jag säga att hade vi inte haft koldioxidskatt i hade utsläppen varit högre än de nu är. Det är en bra skatt. Det är viktigt att fortsätta med avgifter och successivt stigande kostnader för utsläpp av koldioxid, både i form av skatt och i form av avgifter för utsläppsrätter. I länder med stora budgetunderskott kommer säkert förslag om höjda koldioxidskatter som en finansiering av de stora budgetunderskott som finns i de flesta europeiska länderna men inte i . Inget ont alltså som inte för något gott med sig. Just det argumentet för koldioxidskatt behövs inte i . Vi ska alltså satsa på en koldioxidfri ekonomi genom skatter och avgifter i första hand. 29 () replik: Jag tänkte ta tillfället i akt och upplysa den borgerliga majoriteten i finansutskottet om att över halva befolkning består av kvinnor. En sådan upplysning kan vara på sin plats när man ser hur den ekonomiska politiken bedrivs. under mina år i finansutskottet har jag inte hört en borgerlig ledamot i utskottet lyfta upp just kvinnors situation i dagens . Kvinnolobbyn har utvärderat regeringens politik utifrån ett jämställdhetsperspektiv och konstaterar krasst att regeringen gör självmål. Man lever inte på långa vägar upp till sina egna satta jämställdhetspolitiska mål. Det är inte att undra på när vi tittar på den förda politiken. Inkomstskillnaderna har ökat med under den borgerliga regeringen, det vill säga . Trots löfte har sjukersättningen sänkts kraftigt. Den skulle återställas så fort ekonomin tillät, sade i valrörelsen. Men prioriterade sänkta skatter, som har tillfallit män i större utsträckning än kvinnor. har gått till män, och har gått till kvinnor. Ni har också försämrat ersättningsnivån i föräldraförsäkringen, vilket främst drabbar kvinnor. Ni har försämrat a-kassan och kraftigt beskurit deltidsstämplingen. Ni bestraffar kvinnor för att arbetsgivarna ser kvinnor som en reservarbetskraft. Ni tvingar kommunsektorn till kraftiga neddragningar som drabbar framför allt kvinnor eftersom de är anställda där och får stressa mer och är mer beroende av en fungerande äldreomsorg och barnomsorg. var , , en bra förkämpe för jämställdheten i , men det verkar ni ha begravt tillsammans med era socialliberala värderingar eller? 30 () replik: Det var ett märkligt öppningspåstående från när hon sade att ingen från den borgerliga sidan har tagit upp kvinnors situation i . Det var precis det jag gjorde när jag påpekade att krav att avskaffa hushållsnära tjänster innebär att 10 000 vita heltidsjobb försvinner. De människorna blir antingen arbetslösa eller går in i svartarbete. Sannolikt är en mycket stor andel av dessa kvinnor också invandrarkvinnor. Det är effekten, konsekvensen, av politik. Hur skulle det vara om man såg till människorna av kött och blod, de personer som ändå har ett jobb, som har det svårt på arbetsmarknaden? Effekten av politik är att de inte längre kommer att ha ett jobb, eller om de har ett jobb är det i form av svartarbete utan pensionspoäng och sociala rättigheter. Sedan var det frågan om kommunerna. Det blir lite konstigt när man borde kunna konstatera att krisen framför allt har slagit mot industriarbetare. Det är män som har blivit arbetslösa i betydligt högre utsträckning än kvinnor. Jag vet inte om man ska se det som ett framsteg för jämställdheten i landet, men det verkar nästan med logik som att det är så. Det är lika illa vare sig det är män eller kvinnor som blir arbetslösa. 31 () replik: anser inte att skattefusk ska skattesubventioneras, . Det är lågavlönade kvinnor som får gå hem till högavlönade män och städa. Det vill ni skattesubventionera. Pengarna kan göra större nytta till exempel genom att barngruppernas storlek minskas i förskolan, att fler får anställningar i äldreomsorgen eller genom att sjukhusen städas på ett bättre sätt. Vi väljer detta i stället. Vi skapar 70 000 fler jobb med vår politik än med er politik. Vi anser inte att barnflickor som bor i källare ska skattesubventioneras. Vi tycker att det är fel sätt att använda våra gemensamma skattemedel. Sänk i stället avgifterna i och bygg ut så att äldre har råd att ha hemtjänst, få social omsorg och städning i den utsträckning som behövs. Det är verklig valfrihet. Att satsa på kommunerna, , är en kassaskåpssäker investering. Det är arbetsuppgifter som behöver utföras, trots finanskrisen. Det är inte så att efterfrågan på äldreomsorg och barnomsorg har minskat utan det är arbetsuppgifter som behöver utföras. Om man drar ned i kommunsektorn får någon annan utföra arbetsuppgifterna på sin fritid, det vill säga gratis. Hur är det med sjukersättningen, ? Ni gick till val på att den skulle återställas så fort ekonomin tillät. Det har funnits stora överskott som ni har vänt till underskott genom att ni har föredragit skattesänkningar. Ni har sänkt ersättningsnivån i föräldraförsäkringen. Inkomstskillnaderna ökar med med er politik, . av skattesänkningarna har gått till män. De betalas framför allt av lågavlönade och kvinnor. Ni försämrar våra gemensamma inkomstförsäkringar för att finansiera detta. Det är en politik som går stick i stäv med de jämställdhetspolitiska mål som finns uppsatta i . Jag menar att har svikit jämställdheten i . 32 () replik: Tack, , för din omtanke om ! Jag tror emellertid att det är lite hycklande. Låt oss se på situationen. Antag att ni vinner valet . Då kommer ni att avskaffa hushållsnära tjänster. Konsekvensen av det blir, som det nu ser ut, att ungefär 10 000 personer förlorar sina jobb. Man kan tycka att de jobben är dåliga och se ned på jobben, att de är undermåliga jobb. Jag gör inte det. Om man har ett jobb ska man försöka vara stolt över det. Jag tycker inte att vi ska stigmatisera vissa arbetsuppgifter. Konsekvensen blir att 10 000 människor förlorar sina nuvarande arbetsuppgifter, och en mycket stor andel av dessa kommer nog att vara lågutbildade invandrarkvinnor. Det blir konsekvensen av , och förslag att avskaffa systemet med hushållsnära tjänster. Sedan kan man fundera över det som uppenbarligen har blivit något av en trend, nämligen att äldre människor får hjälp av sina barn med finansieringen av städning och hushållsarbete just genom systemet med hushållsnära tjänster. Det är bra. Det är alldeles utmärkt. Man kan naturligtvis hoppas och önska att det skulle finnas ett annat system, att alla bor i med perfekt service. Där är vi inte, och vi kommer inte att vara där på många årtionden kanske aldrig. I avvaktan på det tycker jag att det här systemet är förmånligt för många. Vi ska inte avskaffa det. 33 () replik: Jag vill fråga om stora fråga, utbildning. När jag har läst budgeten har jag saknat en hel del om utbildningssidan. Jag har tagit upp problemen med kommunernas finansiering av grund- och gymnasieskolan. Men när jag också tittar på högskolorna ser jag stora svårigheter. har tidigare alltid kritiserat att det finns för lite lärarledd tid på högskolorna, att det blir för mycket av att bara volym ökas. och har varit överens om att det behövs mer lärarledd tid och kvalitetssatsningar inom högskolevärlden. Det här gäller studenternas ekonomiska förutsättningar att lägga sin tid på undervisning i stället för att jobba vid sidan om och studentinflytande. När man läser budgeten undrar man vad alliansen har gjort för att såga studentinflytandet vid högskolor på detta totalt orimliga sätt genom att underfinansiera studentkårernas existens. Hur ställer sig numera till att inte satsa på kvalitet på högskolorna, inte satsa och slarva bort våra ungdomars tid på högskolorna genom att inte ge dem rimliga förutsättningar att skapa det möjligheternas som vi behöver? Vi rödgröna menar att det behövs mer kvalitet, inte bara volym, i högskolorna. 34 () replik: Jag är lite förvånad över påstående. Jag kan inte budgeten för den högre utbildningen det kanske hade varit bättre att fråga . De diskussioner som jag har haft med och som han har haft inför vår riksdagsgrupp där jag också har deltagit med min bakgrund som akademiker har gällt just att vi ska satsa på en högre kvalitet vid universiteten. På många ställen har det varit riskfyllt att kvaliteten har blivit för låg, bland annat därför att universiteten har använts som ett dragspel i konjunkturpolitiken. Jag känner därför inte alls igen den beskrivning som gör av att det skulle finnas ett ointresse för kvalitetsfrågorna i högskolan tvärtom. 35 () replik: Jag blir lite förvånad över svar. Det här är faktiskt största frågor, i alla fall det som svenska väljare uppfattar som stora frågor. När det gäller frågan om kvaliteten på högskolor och universitet har det varit en kritik för att regeringar enbart har satsat på antalet platser. Så gör även denna regering. På den rödgröna sidan har vi ett gemensamt förslag att, förutom att utöka antalet platser betydligt mer än vad regeringen gör, också satsa på kvalitet. Vi vill lägga, om jag inte minns fel, 400 miljoner på att just öka kvaliteten i undervisningen och ge möjligheter till mer lärarledd tid på högskolan. När man tittar på hur det egentligen ser ut på våra högskolor märker man att det är väldigt lite lärarledd tid inom vissa utbildningar på tok för lite för att få en bra kvalitet. Även om man sitter i finansutskottet borde man som folkpartist veta att det här är ett problem som alla aktörer inom Högskolesverige studenter, lärare och högskolorna själva påtalar gång på gång. Det är viktigt att detta sker. Vi har , som jag var inne på i mitt anförande, en möjlighet att ställa om i samband med att vi är inne i denna kris. Denna möjlighet ska även gälla att skapa ett långsiktigt hållbart Utbildningssverige. Då handlar det inte bara om volym utan också om att förbättra möjligheterna för våra studenter att nå målen, att få bra utbildning. känner inte ens till detta. 36 () replik: känner inte ens till detta. är inte bara , utan vi håller på med lite olika frågor inom . Det faktum att partiet numera kanske är allra mest känt för sina utbildningsfrågor innebär inte att alla i håller på med dem. Det hade varit väl snävt. Jag tycker att det är glädjande med intresse för kvalitetsfrågorna i högskolan, och jag ska gärna vidarebefordra till att har detta stora intresse. Det finns väl i så fall goda möjligheter att komma överens, eftersom har samma inriktning på sin högskolepolitik, nämligen att det nu gäller att ta tag i kvalitetsfrågorna och skydda kvaliteten i högskolan. 37 Finansminister (): gick världen in i den värsta ekonomiska krisen sedan 30-talsdepressionen. Det var en mycket dramatisk utveckling. Världshandeln stannade av. Hundratals båtar låg på redden och väntade på laster som inte kom. Somliga dagar var bankernas affärer med varandra på finansieringssidan närmast obefintliga. Orderingången i våra stora industriföretag tvärstannade. Det enda jämförbara är vad som hände direkt efter elfte september. kan vi konstatera att vi är på väg att vända blad. För pratade man fortfarande om att det fanns en risk att världen skulle gå in i ett depressionsliknande tillstånd, att vi likt skulle få en arbetslöshet på och av fallande tillväxt. kan vi konstatera att den diskussionen har avtagit. diskuterar vi formen och styrkan på återhämtningen. Världen körde fram till en avgrund och vände. Vi hade en påtaglig risk för en finansiell härdsmälta. Efter konkurs fanns det risk att andra banker skulle följa efter. kan vi se hur det finansiella systemet långsamt återgår till ett normalt funktionssätt. Vi har alltså undvikit en depression. Vi har undvikit en härdsmälta i det finansiella systemet. För svensk del har vi också gått igenom en mycket svår ekonomisk kris utan att vi har fått allvarliga bekymmer med våra offentliga finanser. Det är alldeles tydligt att har starkare offentliga finanser än praktiskt taget alla EU-länder. och är de enda EU-länderna som kommissionen bedömer kommer att kunna hantera situationen så att skuldsättningen minskar utan att det behövs finanspolitiska åtstramningar. och en handfull andra länder är de fåtaliga som klarar av en långsiktig uthållighet trots att vi har en åldrande befolkning framför oss. kommer tillbaka till överskott och balans utan att behöva genomföra kraftiga nedskärningar eller stora skattehöjningar. I de länder där underskotten nu ligger på 8, 9, 10, kommer det att följa en mycket besvärlig period av kanske fem av finanspolitiska åtstramningar, där skatterna kommer att höjas, välfärden skäras ned och transfereringssystemen stramas upp. Vi ska glädjas åt att vi har fört en så ansvarsfull ekonomisk politik att vi kan konstatera att kommer ur den här krisen och kommer tillbaka till balans och överskott utan att behöva genomföra dramatiska skattehöjningar eller dramatiska nedskärningar. Vårt stora bekymmer är naturligtvis arbetslösheten. Den har ökat och kommer att öka, och det finns en påtaglig risk att den ligger kvar på en hög nivå. Det är alldeles uppenbart att regeringen har gjort väldigt mycket för att motverka att arbetslösheten ska stiga och bita sig fast. Vi har enligt de flesta bedömningar den kanske mest expansiva finanspolitiken av alla industriländer. Vi har gått från mycket stora överskott, som regeringen arbetade upp, till underskott. Men vi gör det utan att skapa långsiktig obalans. Lite över 80 miljarder har regeringen lagt i aktiva åtgärder i den förra budgeten och i denna budget för att motverka arbetslösheten. över 100 miljarder har de automatiska stabilisatorerna medfört. En nyckelroll i detta är naturligtvis den historiska satsningen på kommunerna.