prot · GW0978 · 2009-02-26 00:00:00 — Problematiskt är det också om arbetsgivare undviker att omvandla tidsbegränsade kontrakt till fasta. Det är rent komiskt, men kanske inte oväntat, att höra förslag som går åt motsatt håll mot vad forskningen beskriver. Om arbetsutbudet ska öka gäller det snarare att åtgärda växande gap i skydd mellan fasta och tidsbegränsade anställningar. Det finns i princip två sätt att gå till väga; antingen försvåras möjligheterna till tidsbegränsade anställningar eller också försvagas skyddet för fasta. Båda strategierna innebär risker. Det finns exempel på lyckade reformer på området. Det kan man se i och på andra ställen. Socialdemokraterna talar om viljan att öka arbetsutbudet. Jag menar att alliansregeringen lyckats nå dem som befann sig längst bort från arbetsmarknaden. Människor med invandrarbakgrund, de med funktionshinder och de som varit långtidsarbetslösa och verkligen behövt hjälp har också kunnat få hjälp. Det är viktigt att säga i en sådan här debatt att åtgärder och förändringar kan göra skillnad. Det är en kontrast till den politik som vi såg då människor hamnade i utanförskap. Det har inte varit, och är inte, bra för vårt land. kan vi se resultatet av den politiken. Man har trängt undan resurser, det har funnits Amsprogram och annat, men rimligen borde det i de goda tiderna ha funnits möjligheter till riktiga arbeten. Det fanns ungefär 100 000 ungdomar i utanförskap när alliansregeringen tillträdde. var då det tredje sämsta landet i . Det är oerhört allvarligt och rör en hel ungdomsgeneration. Också vi har anledning att vara oroliga för det, för det är inte perfekt heller. Vi har fortfarande mycket kvar att göra. Ungefär efter valet hade 40 000 fler unga människor fått arbete och långtidsarbetslösheten bland ungdomar minskat radikalt. Man behöver inte vara docent i nationalekonomi för att inse att alliansregeringens arbetsmarknadspolitik lett till förbättrad sysselsättning. 20 000 fler i åldern var sysselsatta i arbete fjärde kvartalet 2008 jämfört med fjärde kvartalet 2006. Man kan rabbla upp siffror, och jag vet att det tröttar ut vissa, men det är de fakta vi har att hålla oss till. Att människor får arbete är glädjande. Vi ska vara glada för det allesammans, oavsett politisk hemvist. Vi ser resultat, men det tar tid. Vi har mötts av en lågkonjunktur och finansiell kris, vilket förändrat situationen. Det innebär naturligtvis att utmaningen blir ännu större. Alliansregeringen har den utmaningen på sitt bord . Från oppositionen hör vi att det finns andra sätt att gå till väga, som mycket snabbare skulle få människor i arbete. Jag är inte alldeles säker på att så skulle vara fallet. Framför allt är det hypotetiskt. befann sig 30 000 ungdomar i programåtgärder, som det kallas. är den siffran 12 000. Det innebär att den totala ungdomsarbetslösheten bara är en tredjedel av vad den var . Det är viktigt att tänka på detta när vi diskuterar ungdomars situation eftersom arbetsrätten i vissa lägen har bromsat just dessa grupper unga människor, utomnordiskt födda, långtidsarbetslösa. Det har funnits en konflikt däremellan, och det tycker jag är olyckligt. Jag sade inledningsvis att jag tycker att den svenska modellen är bra, men det finns en klokskap i detta. Vi har inte råd att förlora en ungdomsgeneration som ställs utanför arbetsmarknaden. En person som står utan jobb i början av sin karriär riskerar att bli långtidsarbetslös, fråntagen framtidstro, arbetslivserfarenhet och drömmar. Jag träffade långtidsarbetslösa i . De hade varit arbetslösa och framåt. En del hade inte fått någon som helst kontakt med en arbetsförmedlare eller liknande. Så får det inte gå till. Vi gör vad vi kan för att rätta till detta. Det kommer naturligtvis inte att fungera i alla lägen. Det kommer att finnas tillfällen då det inte fungerar för samtliga, och det är att beklaga. Frågan är allvarlig, och det finns mycket kvar att göra. näringspolitik utgår från tillväxt, även grön tillväxt. Alliansregeringen tar klimatfrågan på allvar, och vi ser att det finns möjligheter för nya företag och nya idéer att etablera sig i . En tidigare talare var också inne på detta. Det är glädjande att det finns en samsyn kring de möjligheter som faktiskt finns. Allt är inte deppigt. Det finns företag i som nyanställer . Det gör man med arbetsrättsliga avtal mellan parterna, i en god framåtanda och med framtidstro. De är dock för få , vilket är ett bekymmer. Många småföretagare upplever att balansen mellan dem och arbetstagarparterna är ojämn, och det är att beklaga. Jag tror att dialogen gör att det kan bli bättre på det området, betydligt bättre än det är i vissa lägen. Statistik visar att jämfört med andra länder har få konflikter, vilket nämnde tidigare. Det är positivt. Den fackliga organisationen kan här vara till stor hjälp. Därför menar jag att vi inte ska lagstifta utan låta parterna komma överens. Det är viktigt. Styrkan finns där. Vi kan ha olika åsikter om detta, men för egen del känner jag att det är den modell som är värd att värna om. Det finns mycket kvar att säga, men det kanske inte blir bättre för det. Man vet dock aldrig, så sitt kvar! Vi anser, som sagt, att det behövs en jämvikt mellan arbetsmarknadens parter. En god balans mellan dem kan föra frågan framåt. Det tror jag att fler kan skriva under på. Stridsåtgärder och konflikträtt bör omfattas av proportionalitetsprincipen. Vi tycker att det är viktigt; det kan vara en nyckel för att komma vidare. Den skapar dessutom balans och samförstånd på arbetsmarknaden. Avtal är bättre än lagstiftning. Vi har förhoppningar om att dialogen ska kunna vara det som stärker och gör att de människor som befinner sig i ett utanförskap kommer närmare ett riktigt arbete. Det är på det krutet ska läggas. Jag behöver inte alltför mycket gå in på sjukskrivna och arbetsrätt, men låt mig säga att en politik som gjort att 550 000 personer har sjuk- och aktivitetsersättning innebär att en enorm mängd människor befinner sig i ett utanförskap. Det måste vara värt att arbeta för att förändra detta. Det gör i alliansregeringen. Det är viktigt att fokusera på det i stället för att gå i fällan igen och försöka finna åtgärder, att se dessa som den enda möjligheten. gav, fru talman, på ett föredömligt sätt exempel på att det inte var fler än 18 konfliktfall . Det tycker jag är bra. Därför skulle man kunna beskriva diskussionen om den svenska modellen som ett slags politisk fantomsmärta. Om det inte är fler än en halv procent av de avtal som slutits som lett till konflikt och man i stort sett inte förlorat en enda arbetsdag på dessa konflikter betyder det således att endast en mycket liten del går så långt. Det innebär också att systemet är att anse som väldigt effektivt. Problemet är utanförskapet, och det är det vi ska lägga krutet på. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. (forts. 14 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats UbU6 1 (Lag om ) 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 3 (mp) Förberedande votering: 99 för res. 1 11 för res. 3 149 avstod 90 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 135 för utskottet 98 för res. 1 28 avstod 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 20 c, 16 fp, 19 kd För res. 1: 98 s Avstod: 17 v, 11 mp Frånvarande: 32 s, 17 m, 9 c, 12 fp, 5 kd, 5 v, 8 mp Punkt 2 (Yrkesutbildningarnas inriktning m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (s) Votering: 140 för utskottet 97 för res. 4 21 avstod 91 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 20 c, 16 fp, 19 kd, 6 mp För res. 4: 97 s Avstod: 16 v, 5 mp Frånvarande: 33 s, 18 m, 9 c, 12 fp, 5 kd, 6 v, 8 mp () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkterna 3 och 4 Kammaren biföll utskottets förslag. TU8 Säkra förare på mopeder, snöskotrar och terränghjulingar Punkt 1 (Lagförslagen) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 152 för utskottet 99 för res. 1 11 avstod 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 21 c, 16 fp, 19 kd, 16 v För res. 1: 98 s, 1 v Avstod: 11 mp Frånvarande: 32 s, 17 m, 8 c, 12 fp, 5 kd, 5 v, 8 mp Punkt 3 (Barns trafiksäkerhet) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 136 för utskottet 126 för res. 3 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 21 c, 16 fp, 19 kd För res. 3: 98 s, 17 v, 11 mp Frånvarande: 32 s, 17 m, 8 c, 12 fp, 5 kd, 5 v, 8 mp Punkt 4 (Åtgärder mot rattfylleri) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 136 för utskottet 126 för res. 4 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 21 c, 16 fp, 19 kd För res. 4: 98 s, 17 v, 11 mp Frånvarande: 32 s, 17 m, 8 c, 12 fp, 5 kd, 5 v, 8 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU14 Riksdagsordningsfrågor m.m. Punkt 1 (Ändringar i riksdagsordningens huvudbestämmelser) I betänkandet hade föreslagits ändringar såvitt avsåg huvudbestämmelser i riksdagsordningen. Av förslaget framgick att ändringarna önskades bli genomförda med ett enda beslut. För bifall därtill krävdes, i enlighet med 8 kap. 16 § andra meningen regeringsformen, att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöterförenade sig om beslutet. Enligt riksdagsordningen 5 kap. 4 § andra stycket skulle beslutet fattas genom omröstning med omedelbar rösträkning. Votering: 262 för bifall 87 frånvarande vice talmannen konstaterade att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter hade röstat för bifall. Kammaren hade således bifallit utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För bifall: 98 s, 80 m, 21 c, 16 fp, 19 kd, 17 v, 11 mp Frånvarande: 32 s, 17 m, 8 c, 12 fp, 5 kd, 5 v, 8 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU15 arbetsformer, m.m. Punkt 14 (Översyn av ersättningar till riksdagsledamöter och statsråd) 1. utskottet 2. res. 3 (v) Votering: 243 för utskottet 18 för res. 3 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 s, 79 m, 21 c, 16 fp, 19 kd, 11 mp För res. 3: 1 s, 17 v Frånvarande: 32 s, 18 m, 8 c, 12 fp, 5 kd, 5 v, 8 mp Punkt 15 (Tidskarantän för statsråd) 1. utskottet 2. res. 4 (mp) Votering: 247 för utskottet 11 för res. 4 1 avstod 90 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 s, 79 m, 21 c, 16 fp, 18 kd, 16 v För res. 4: 11 mp Avstod: 1 v Frånvarande: 33 s, 18 m, 8 c, 12 fp, 6 kd, 5 v, 8 mp Amineh Kakabaveh (v) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU33 Bank- och försäkringsfrågor Punkt 3 (Utbildning i privatekonomi) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 164 för utskottet 97 för res. 1 1 avstod 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 80 m, 21 c, 16 fp, 19 kd, 16 v, 11 mp För res. 1: 97 s Avstod: 1 v Frånvarande: 32 s, 17 m, 8 c, 12 fp, 5 kd, 5 v, 8 mp Punkt 7 (Försäkringsskydd mot naturkatastrofer) 1. utskottet 2. res. 3 (v) Votering: 244 för utskottet 17 för res. 3 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 s, 80 m, 21 c, 16 fp, 19 kd, 10 mp För res. 3: 17 v Frånvarande: 32 s, 17 m, 8 c, 12 fp, 5 kd, 5 v, 9 mp Punkt 8 (Statliga sociala lån och saneringslån) 1. utskottet 2. res. 4 (v) Votering: 242 för utskottet 17 för res. 4 90 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 s, 78 m, 21 c, 16 fp, 18 kd, 11 mp För res. 4: 17 v Frånvarande: 32 s, 19 m, 8 c, 12 fp, 6 kd, 5 v, 8 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 9 (Kreditprövning och kreditupplysning) 1. utskottet 2. res. 5 (s) Votering: 147 för utskottet 101 för res. 5 14 avstod 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 21 c, 16 fp, 19 kd, 11 mp För res. 5: 98 s, 3 v Avstod: 14 v Frånvarande: 32 s, 17 m, 8 c, 12 fp, 5 kd, 5 v, 8 mp och (båda v) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Punkt 10 (Inkassobolagens verksamhet) 1. utskottet 2. res. 7 (s) Votering: 146 för utskottet 98 för res. 7 17 avstod 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 21 c, 16 fp, 19 kd, 11 mp För res. 7: 98 s Avstod: 17 v Frånvarande: 32 s, 18 m, 8 c, 12 fp, 5 kd, 5 v, 8 mp Punkt 11 (Beräkning av försäkringspremier) 1. utskottet 2. res. 9 (s, v) Votering: 148 för utskottet 114 för res. 9 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 80 m, 21 c, 16 fp, 19 kd, 11 mp För res. 9: 97 s, 17 v Frånvarande: 32 s, 17 m, 8 c, 12 fp, 5 kd, 5 v, 8 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU20 Försäkrings- och skadeståndsrättsliga frågor Punkt 2 (Barnförsäkringar) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v) Kammaren biföll utskottets förslag genom uppresning. Punkt 5 (Överfallsskyddet i hemförsäkringar) 1. utskottet 2. res. 3 (v) Votering: 245 för utskottet 17 för res. 3 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 s, 80 m, 21 c, 16 fp, 19 kd, 11 mp För res. 3: 17 v Frånvarande: 32 s, 17 m, 8 c, 12 fp, 5 kd, 5 v, 8 mp Punkt 8 (Trafikförsäkringen ) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v, mp) Votering: 136 för utskottet 126 för res. 5 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 21 c, 16 fp, 19 kd För res. 5: 98 s, 17 v, 11 mp Frånvarande: 32 s, 17 m, 8 c, 12 fp, 5 kd, 5 v, 8 mp Punkt 10 (Trafikskadeersättning till barn) 1. utskottet 2. res. 7 (s, v) Votering: 145 för utskottet 115 för res. 7 89 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 21 c, 15 fp, 18 kd, 11 mp För res. 7: 98 s, 17 v Frånvarande: 32 s, 17 m, 8 c, 13 fp, 6 kd, 5 v, 8 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU22 om kollektiva prövningsmöjligheter för konsumenter Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. FöU5 Dricksvattenförsörjning beredskap för stora kriser Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde MJU14 Livsmedelskontroll förenklad beredning Kammaren biföll utskottets förslag. MJU15 Skogspolitik förenklad beredning Kammaren biföll utskottets förslag. MJU16 Kemikaliekontroll Punkt 2 (Spridning av sötningsmedel till miljön) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 135 för utskottet 126 för res. 1 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 21 c, 16 fp, 19 kd För res. 1: 98 s, 17 v, 11 mp Frånvarande: 32 s, 18 m, 8 c, 12 fp, 5 kd, 5 v, 8 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 14 § (forts. från 11 §) Arbetsrätt (forts. AU7) 106 () replik: Det är lite svårt att samla tankarna efter avbrottet. Vi får diskutera lite grann. Jag är inte riktigt klar över allt du sade i ditt anförande. Vi får försöka komma fram till vad du sade. Jag har i alla fall noterat några saker. Du pratade om möjligheter att skapa arbete med visstidsanställningar, tidsbegränsade jobb och sådana saker, och du sade att det blir fler tillfällen till jobb. Frågan är: Är det verkligen så? Under högkonjunkturen har vi sett att antalet jobb har ökat, sysselsättningen har ökat. I mitt anförande var jag inne på att den här krisen kommer att vara otroligt svår att hantera. På vilket sätt har till exempel försämringarna av a-kassan och dessa tidsbegränsade anställningar, som kan bli fler och bygga på varandra, gett fler jobb? Det är ju också fler som försvinner. Man kan byta ut folk och så vidare, men jag vet inte om det ger fler jobb. Det är helt andra mekanismer som ger fler jobb. Det handlar om efterfrågan. Det måste finnas en ekonomi som håller efterfrågan i gång. Där har regeringen definitivt inte lyckats. En sak som påverkar detta är utformningen av det försäkringsstöd som finns, det vill säga a-kassan, och tryggheten på jobbet, till exempel visstidsanställningar, och hur man hanterar detta. Jag tror att det kommer att bli en definitiv nedgång, och en rätt kraftig sådan, det här året när det gäller arbeten och sysselsättning. Det kommer inte att påverkas av visstidsanställningar eftersom man skapar en otrygghet. Man skapar en situation där de anställda befinner sig i underläge och där arbetsgivarna väljer och vrakar och med godtycke plockar dem de vill ha. Det kommer också att drabba de svaga på arbetsmarknaden. Vi vet att äldre, ungdomar, funktionshindrade och kvinnor, som ofta arbetar deltid, kommer att drabbas av detta. Hur hanterar man det? 107 () replik: Jag vill tacka för möjligheten att replikera. Det uppskattar jag. Jag kan möjligen lägga till att jag tyckte att det blev en aning rörigt i slutet av mitt anförande. Det kan möjligen bero på mig själv, men det är lite rörigt när dörrarna går upp och folk kommer in här. Jag ska inte skylla ifrån mig. Dina frågor är bra. Vi har naturligtvis inte samma åsikter. Här går åsikterna isär. Jag har stor respekt för att vi tycker väldigt olika i vissa delar. Du ställer dock bra frågor. Det här är ändå nyckeln till att kunna komma framåt. Oaktat att vi befinner oss i en lågkonjunktur och i en finansiell kris kvarstår utanförskapet för väldigt många människor. Vi pratade om detta i valrörelsen och fick mandat för detta. Vi i alliansen har inte löst hela den delen. Det rör sig om väldigt många människor. Men det är fortfarande så att det är fler människor som har arbete nu än . Jag säger fortfarande eftersom det finns många varsel. Vi vet inte detta, men prognosen säger att även om alla dessa varsel träder i kraft är det inte säkert att vi ens då kommer ned till den nivå som var tidigare. Dina frågor är kloka. Vad händer egentligen? Hur kan vi hantera försäkringssystemen? Jag menar att det bottnar i att avtalsparterna måste få den här möjligheten att mötas. Vi menar att det är rätt väg. Jag har förståelse för att ni söker en annan väg. Ni i är ändå inte de som går längst. Alldeles oavsett system är otryggheten eländig. Den slår mot den enskilda medborgaren. Där är vi sannolikt helt överens om verklighetsbilden. Jag är från västra , och där finns det bemanningsföretag som har skött sig och som har ryckt upp sig. Det är väldigt positivt. De har varit en viktig del när det gäller att möta efterfrågan under högkonjunkturen. De anställer fortfarande människor. Det ser olika ut i vårt land. 108 () replik: Det handlar om att ni har gått ut med att de här åtgärderna ska skapa fler jobb. Att det är lättare att ha visstidsanställningar och kortare anställningar ska skapa fler jobb, men det har det inte gjort. Det finns andra mekanismer här. Man ska på något sätt ta människor från utanförskap och in i arbete, men i det här fallet kommer krisen och lågkonjunkturen skapa större arbetslöshet. De som hamnar utanför är de som har fått korta anställningar. Deltidsarbetande, de som har visstidsanställningar och tidsbegränsade anställningar åker ut igen. Dessutom syns inte de som är vikarier och de som inte har någon fast anställning i statistiken, och det är de som åker ut först. Vi vet att det är de funktionshindrade och de äldre som står längst från arbetsmarknaden. Vi hade Unionen på besök, och de redovisade statistik som visade att just de äldre är en grupp som kommer att hamna utanför. De har väldigt svårt att komma tillbaka. Oavsett om en högkonjunktur kommer kommer de att ha svårt att hitta tillbaka. Det skapar alltså inte någon trygghet, det skapar inte fler jobb och det skapar definitivt inte en stabil arbetsmarknad när högkonjunkturen kommer. Det skapar tvärtom bara osäkerhet. Det skapar större osäkerhet för dem som är i det ni kallar utanförskap, för de hamnar där igen. Det är alltså inte en åtgärd som skapar ett tryggare arbetsliv och ett bättre klimat för arbete. 109 () replik: Jag vill återgå till mitt anförande. Jag var tvungen att titta själv vad jag har sagt. Vi tittade på vad som hände under den tidigare regeringens tid. Vi såg att det fanns ett utanförskap och att väldigt många människor inte hade ett så kallat riktigt arbete. Jag raljerar inte , utan det är eländigt. Jag är övertygad om att ni hade goda intentioner och gjorde vad ni kunde, men uppgiften är inte enkel. Vissa partier har också beskrivit att det inte har varit en lätt uppgift. Jag har respekt för det. Men jag är inte alldeles övertygad om att man enbart behöver fokusera på visstidsanställningarna. Jag nämnde dem i mitt anförande, men jag menar att det finns fler saker som hindrar att människor som står långt från arbetsmarknaden får tillträde till den. Det finns flera orsaker till detta. Vi väljer att inte peka ut lagen om anställningsskydd i alla lägen. Vi menar att det finns flera delar i detta. Det som har varit framgångsrikt har varit de riktade sänkningarna av socialavgifterna för unga människor . Det gav effekt. Är det så vi ska fortsätta? Det vet vi inte. Den stora utmaningen är att välja vilken väg man ska gå. Detta har gett effekt för de utomnordiskt födda, unga människor och långtidsarbetslösa, men mer behöver göras. Jag tror att det klokt att lyfta upp detta oftare i debatter. Vi var några stycken som var och resonerade med . Det finns också en stor uppgift för de så kallade coacherna att ta hand om de människor som befinner sig i ett trängt läge, uppsagda eller långtidsarbetslösa, och se till att de får rätt support. 110 () replik: Låt mig börja med att tacka för ödmjuka inställning inför det problem som vi har framför oss. Vi kan ta upp tråden med tidsbegränsade anställningar. Vi vet alla att många ungdomar har tidsbegränsade anställningar i början att sitt arbetsliv. För många är det säkert en start in i ett arbetsliv med fasta anställningar. Men tyvärr visar det sig att många, framför allt unga kvinnor, har en tendens att fastna i den här typen av otrygga anställningar. Jag skulle vilja att utvecklar lite grann hur man ska försöka lösa problemet för dem som fastnar i de här otrygga anställningarna. Vi vet alla nackdelarna med det. Vi gled in lite grann på en arbetsmarknadspolitisk debatt snarare än en arbetsrättslig debatt ett tag. säger att arbetsrätten ska moderniseras. Det är någonting som vi har hört från de borgerliga partierna som vi har en arbetsmarknadsminister som har hävdat att arbetsrätten inte är ett problem. Jag skulle vilja veta hur ni tänker. Vilka idéer och förslag har ni när ni pratar om att modernisera arbetsrätten? Är det att vi ska förstärka arbetsrätten för de personer som har visstidsanställningar och deltidsanställningar? Vilka människor är det som ska tjäna på en modernisering av arbetsrätten? Handlar det om att förstärka arbetsrätten eller handlar det om att försvaga arbetsrätten? Jag tycker att det skulle vara intressant att få svar på den frågan. 111 () replik: Jag vill tacka även för möjligheten till replikskifte och att utveckla frågor vidare. Jag ska försöka svara. Jag tror inte att det är ett självändamål att modernisera en arbetsrätt, lika lite som det är givet att försvara en arbetsrätt om den inte passar och inte ger människor arbete. Vi skulle kunna tänka oss det omvända förhållandet, att de allra flesta i var utan arbete och ytterst få hade arbete. Säg att 1 000 personer hade arbete. Då hade vi sannolikt anledning att fundera över vad som är nyttan med det system som finns. Jag tror inte att det är alldeles självklart att jag ska kunna ge det svaret rätt upp och ned.