prot · GX0933 · 2009-11-19 00:00:00 — Åtta av dem behandlas på så kallat förenklat sätt. Det innebär att det är motioner som har behandlats tidigare, och inget nytt har egentligen tillförts. Därför har utskottet tagit samma ställning som . Av de motioner som har fått lite mer grundlig beredning vill jag uppehålla mig helt kort vid två stycken. Den ena gäller kommunernas storlek och uppgift och den andra sanktioner mot kommuner med mera. När det gäller kommunernas storlek och uppgifter är vi väl överens om och medvetna om att det finns problem för en del. Det är inte bara storleken det handlar om utan det kan vara skattekraft, geografi, inflyttnings- eller utflyttningskommuner med mera. När det gäller kommunernas möjligheter att klara sina uppgifter finns det även för små kommuner en rad verktyg. Vi har en lång tradition av samverkan genom till exempel kommunalförbund. Det finns många som i sådana förbund sköter räddningstjänst, skolfrågor, trafik med mera. Man kan skapa gemensamma nämnder. Det finns också företag. Det är inte ovanligt att man lägger turistfrågor i sådana företag. Stiftelser är en annan samarbetsform för skyddsvärd natur, byggnader, anläggningar och annat. Man har även föreningar. Det finns kommuner som tillsammans med näringslivet bildar föreningar och driver just den typ av frågor som har anknytning till både kommuner och näringsliv. Interkommunala avtal är vanliga när det gäller till exempel gymnasie-utbildningar. gjorde bedömningen att det inte behöver göras någon kommunindelningsreform, men säger också att det finns anledning för staten att särskilt följa utvecklingen inom de mindre kommunerna. Utskottet anser att beredningen bör avvaktas, varför motionen avstyrks. När det gäller sanktioner mot kommuner som bryter mot lag anser utskottet att det inte är nödvändigt med ett tillkännagivande om utökade sanktionsmöjligheter. Bestämmelser om laglighetsprövning finns i kommunallagen. Om ett beslut överklagas som inte har tillkommit i laga ordning, det vill säga inte är en angelägenhet för kommunen, upphävs beslutet. Det finns då en möjlighet för revisorerna att kontrollera om domarna följs. Om det inte görs ska det påtalas för nämnden. Om nämnden inte bryr sig om det går man vidare till fullmäktige och får upp frågan på det sättet. I lagen infördes även bestämmelser om sanktionsavgifter. Man har en lägsta avgift på 10 000 och en högsta på . Ganska , i proposition 2008/09:231, föreslogs nya regler i konkurrenslagen, vilket innebär att en kommun eller ett landsting kan förbjudas att bedriva viss verksamhet. Utskottet anser, fru talman, att detta sammantaget räcker och att ett tillkännagivande inte är nödvändigt. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 72 (): Också jag yrkar bifall till utskottets förslag i det eniga betänkandet. Vi avslår där samtliga motioner. Åren i har lärt mig att även om vi avslår motioner kan vi ofta se ett stort värde i dem. Jag skulle vilja uppehålla mig vid en motion som jag tycker att det är rätt att vi avslår, men där ändå väsentliga saker som berör det här området tas upp. Det är motion 277 om de mindre kommunernas situation. Lösningen i motionen handlar om att ändra kommunindelningen och slå samman kommuner till större kommuner enligt dansk modell. I motionen hävdar man att den danska nivån på minst 30 000 invånare per kommun är i underkant för en svensk modell. För mig som centerpartist är detta självfallet ett oacceptabelt alternativ för att möta de utmaningar som kommunerna står inför. För min egen region skulle det innebära ungefär fem sex kommuner i hela länet, som omfattar en fjärdedel av hela yta. är det som tas upp i motionen en allvarlig utmaning . Hur ska den kommunala sektorn och framför allt de mindre kommunerna hantera den utmaning som vi står inför? pekade på olika former för samverkansmöjligheter men också på det som tar upp. Jag tror också att samverkan är en nödvändig framkomlig väg. Samverkan mellan kommunerna måste öka med kommunalförbund och gemensamma nämnder, men det gäller också samverkan mellan kommuner och landsting. Det handlar om att effektivisera och öka kompetensen men framför allt om att klara den demografiska utmaning som många kommuner i vårt land kommer att stå inför inom de närmaste decennierna. Flera kommuner lever i den situationen . Precis som har framhållits här är detta en fråga som kom upp i arbete. De olika samverkansmöjligheterna leder till, och riskerar framöver att leda till, en regional och röra med överlappande samverkansformer och en otydlighet i ansvarsförhållanden. Därför finns det, precis som tog upp i sitt betänkande, anledning att titta på möjligheterna. Det gäller dels de mindre kommunernas situation, dels på vilket sätt en regional nivå kan bistå de mindre kommunerna. Ytterst finns det också ett gemensamt nationellt statligt intresse för det. Sedan utskottsbetänkandet justerades har Kammarkollegiet nu kommit med sitt svar på den ansökan från landstingen i norra och i Mittsverige som det refereras till i betänkandet. Där säger inte helt oväntat nej till ansökningarna utifrån att man konstaterar att det inte finns något brett politiskt stöd för dem. Man är inte överens om indelningen. Som boende i regionen kan man också konstatera att det saknas ett folkligt stöd för detta. Kammarkollegiet har utgått från kriterier i sitt arbete. Ändå stämmer deras slutsats väl med den inriktning som partiledarna för angav för hur man såg på den framtida regionaliseringen av . Dels konstaterade man att vi behöver ha en direkt vald regional nivå med egen beskattningsrätt, dels ändrade man i övrigt på förutsättningar som fanns från betänkande. Det blev ett tydligare underifrånperspektiv. Det blev en annan tidsplan med ett inte lika forcerat genomförande. Man öppnade också för en mer asymmetrisk geografi där alla regioner inte behövde ha ungefär samma storlek. Detta gjordes i och med att man öppnade för att och skulle kunna bilda egna regionkommuner. Dessutom pekar man på behovet av en översyn av statens regionala organisation. Jag tycker att det här är rätt. Det är en bra inriktning. Det innebär också en utmaning för den nationella nivån även utifrån det underifrånperspektiv som är den nya inriktningen. Vi kan aldrig komma ifrån att det finns ett nationellt ansvar för helheten, vilket också Kammarkollegiet pekade på i sitt svar på regionansökningarna från norra . Underifrånperspektivet får aldrig tillåtas att bli ett underlåtenhetsperspektiv. 73 (): I motion K288 har jag föreslagit att tillkännagiva för regeringen att kommuner måste följa lagakraftvunna domar. Det kan synas onödigt. Som påpekade står det redan i kommunallagen. Det är bara det att ett antal kommuner har struntat i att följa lagakraftvunna domar. påpekar att infördes i lag skyldighet för kommunala revisorer, bland vilka jag är en, att till fullmäktige anmäla om nämnd inte följer förvaltningsdomstols beslut beträffande stöd till enskild person. infördes också sanktionsavgifter på max . Utskottet refererar också till propositionen 2008/09:231 där man i konkurrenslagen har infört möjlighet för att föra talan vid mot kommun som snedvrider konkurrensen i verksamheter av kommersiell och ekonomisk natur. Vite kan därvid också utdömas. Utskottet anser att dessa bestämmelser är tillräckliga och avstyrker min motion. Jag finner det väldigt tråkigt och beklagligt att utskottet har fattat detta beslut eftersom, som jag säger, ett stort antal kommuner har åsidosatt lagakraftvunna domar. Man kan konstatera att om skulle föra talan vid mot en felande kommun kan denna med erfarenheter från andra kommuner strunta i utslaget, och inget tycks hända. avkunnade Länsrätten i en dom mot två kommuner, nämligen och kommun, där man påpekade att de måste göra om en upphandling som gällde transporter av avfallsvaror. Renhållningschefen i säger att det inte står någonting i domen om när den här omförhandlingen ska utföras. Det står bara att den ska göras om. Det står i . kommun har för sin del meddelat att kommunen kommer att fullfölja kontraktet med Tekniska Verken i en annan kommun trots att länsrätten anser att kommunen brutit mot lagen när det gäller upphandlingen. kommun tar lätt på länsrättens dom om att man bryter mot lagen om offentlig upphandling. I domen från Länsrätten i står det ingenting om när det ska ske, säger man i kommun, men det kommer att ske senast när avtalet går ut, nämligen 2009. Det är ganska skrattretande egentligen, men man kan i stället vara lite ledsen. Vad får detta för konsekvenser? I det här fallet har de båda kommunernas domstolstrots medfört att inlett ett så kallat överträdelseförfarande genom att rikta en så kallad formell underrättelse mot där regeringen ges möjlighet att kommentera framförda misstankar om brott mot EG-fördraget. Genom överträdelseförfarandet riskerar att få betala dryga böter samt att eventuellt dras inför . Det är ganska tråkiga konsekvenser när vi sitter som ordförande i . Därför är jag lite besviken över att just inte har borrat lite djupare i de här frågorna. Man kan fråga sig hur småföretagen, som ofta försöker komma med anbud till kommuner och landsting, ska tänka när sådana här saker sker. Det hjälper inte att ägna mycket tid åt detta eller att be , som har funnits och som har drivit en hel del frågor och vunnit samtliga fall där de har anklagat kommuner för bristande uppföljning av upphandlingslagen, om hjälp. Vad ska de småföretagen tycka? Ja, de kan nog inte vända sig till . De kan kanske vända sig till näringsministern och hoppas på någon hjälp. Vad ska ungdom tänka? Landet får kanske betala dryga böter för att två kommuner struntar i lagakraftvunna domar. Vilka lärare, föräldrar eller poliser ska kunna ge dem en rätt uppfostran? Det heter visserligen att vi alla är lika inför lagen, men dock icke när det gäller kommuner som behagar trotsa lagakraftvunna domar. En möjlighet vore att införa en personlig sanktion mot de chefstjänstemän som låter en kommun trotsa lagakraftvunna domar, såsom man har i och . Om det är möjligt önskar jag att min motion bifalles. Om icke hoppas jag att något annat utskott ska finna att det här måste rättas till i rättsstaten . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Sammanträdesarvode till tillfälliga ersättare i m.m. Föredrogs betänkande 2009/10:KU6 Sammanträdesarvode till tillfälliga ersättare i m.m. (framst. 2009/10:RS3). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs betänkande 2009/10:KU7 Trossamfund. 74 i (s): roade jag mig med att gå tillbaka till de anföranden jag har hållit som jag har haft förtroendet att här i debattera frågorna som rör våra trossamfund. har det kommit in en hel del motioner till som rör begravningsväsendet, uppbördssystemet och den överenskommelse som slöts mellan staten och mellan 1995, då principbeslutet fattades, och , då regeringen överlämnade propositionen till . Även har utskottet behandlat motioner i dessa frågor. När det gäller begravningsfrågorna överlämnades en utredning till kulturministern , och utskottet vill inte föregå beredningen av den utredningen. som vi behandlar riksdagsledamöternas motioner rörande relationen mellan staten och har svarat att det har gjorts en överenskommelse mellan staten och , och utskottet har inte varit berett att frångå denna. har kulturutskottet haft en debatt när det gäller relationen mellan kyrkan och staten. Detta tenderar att bli en liten repris på den debatten. Jag tycker att det visar komplexiteten i de här frågorna. Det är många departement och många utskott som är inblandade i detta, och framför allt är det två stora aktörer, nämligen staten och . trädde relationsförändringarna i kraft. är vi framme vid första kontrollstationen som regeringen och tillsammans kom fram till och som beslutade om skulle vara 2009. Det fanns olika förslag på hur länge överenskommelsen skulle vara. Kommittén som föregick denna proposition föreslog . Någon remissinstans föreslog , men regeringen föreslog tills vidare, vilket också blev beslut. En löpande utvärdering och uppföljning skulle göras vid så kallade kontrollstationer, och den första kontrollstationen skulle alltså infalla 2009. Därefter skulle kontrollstationerna infalla . När jag lyssnade på den andra debatten innan var företrädare nu är han inte här och kan ta en replik glad åt regeringens långsiktighet i den här frågan. Men jag tänkte i mitt stilla sinne att regeringen ju faktiskt har följt vad som angavs i propositionen. I denna fråga har man följt beslut, så det var nog inte på eget initiativ som regeringen var långsiktig den här gången. Det var ett viktigt ställningstagande att överenskommelsen skulle vara tills vidare. Det var en stor förändring. Den svenska folkkyrkan har varit en del av kulturhistoria, och den har en lång tradition i . De ändrade relationerna och lagarna som följde byggde alltså på en överenskommelse mellan och staten som föregicks det har jag sagt tidigare i de här debatterna av ett omfattande utrednings- och förhandlingsarbete. kom väl den första utredningen om jag inte är felunderrättad. Det tog alltså att utreda förslaget. 3 300 remissinstanser lämnade synpunkter. Det har alltså varit otroligt stor aktivitet runt den här överenskommelsen. I princippropositionen 1995 framhölls att bevarandet av de kyrkliga kulturvärdena är en angelägenhet för hela samhället och svenska folket samt att det inte är rimligt att den totala kostnaden för detta allmänintresse bärs endast av medlemmar. I propositionen 1998 föreslog regeringen, vilket också beslutade, att det är en uppgift för regeringen att träffa överenskommelsen med . Överenskommelsen bör behandla allmänna frågor som rör de kulturhistoriska värdena inom . De närmare villkoren bör formuleras fram till och med nästföljande kontrollstation, alltså . Inom ramen för den överenskommelsen bör bland annat frågan behandlas om justering av den statliga ersättningen för det fall omfattningen av ansvar för de kyrkliga kulturminnena på något väsentligt sätt förändras. Vidare uttalas att relationsförändringen inte bör leda till försämrade förutsättningar för vård och underhåll av de kulturhistoriska värdena inom kyrkan. Vad gäller skattebefrielse av prästlönetillgångarnas avkastning skrevs att de, som kulturutskottet mycket väl har diskuterat , skulle vara skattebefriade vid taxeringar. För tiden därefter skulle beskattningen ses över med utgångspunkt i principbeslutet om statkyrka-reformen. Alltså kan man inte utesluta att den beskattning av prästlönetillgångarna som kommer att ske kommer att ha betydelse för kyrkans förmåga att uppfylla sina förpliktelser enligt 4 kap. kulturminneslagen. Vidare står det i propositionen, och det har vi pratat mycket om också, att före tioårsperiodens utgång ska ett underlag tas fram till en allsidig belysning av de kyrkoantikvariska frågorna. Innan tidsperioden löper ut förutsätts att regeringen överväger de med finansieringen av reformen sammanhängande frågorna på nytt efter överläggningar med . Det är bland annat detta som vi har att ta ställning till via den motion som har kommit till . Vi har inte att ta ställning till anslagets storlek eller om det är rätt att plocka bort beskattningen av prästlönetillgångarna eller förtroendevaldas möjlighet, utan vad vi har att ta ställning till är: Har regeringen skött det uppdrag och åläggande som beslutade om? Har regeringen haft de erforderliga överläggningar med som beslut innebar? Nej, vi anser inte det. Det anser heller inte . hade kulturutskott en offentlig utfrågning om fortsättningen för de kyrkoantikvariska ersättningarna. Märk väl att det var som bjöd in och inte regeringen. Kyrkan framförde då önskemål om sammanhållande överläggningar om alla de frågor som rörde finansiering av reformen. Vi har också hört de här frågorna, eller diskussionen, . har uppvaktat kulturministern och fått framföra sina synpunkter. Man har haft möten, talade kulturministern om vid ett flertal tillfällen , och man har framfört önskemålen om att ha en sammanhållande överläggning eftersom frågorna rör tre departement. Men ingenting har hänt i denna fråga. De kontakter på tjänstemannanivå framför allt och underhandskontakter mellan kyrkan, departementen mestadels och den referensgrupp som har funnits har enbart behandlat frågan om den kyrkoantikvariska ersättningens storlek. Kulturministern sade själv att frågorna hade kommit upp, men därvid stannade de. gjorde en uppvaktning hos kulturutskott för att om möjligt få hjälp härifrån. Det brev som man hade med sig har vi allihop i fått ta del av. Det slutar med beskedet att upprepat har försökt att få till stånd samlade överläggningar med statliga företrädare utan att vinna gehör. Varje departement har bara velat tala för sig självt. Jag har som sagt följt den här debatten och lyssnat till kulturministern, men jag har inte hört något som har fått mig att ändra inställning. Jag tycker att det är både bedrövligt och nonchalant att regeringen inte har kunnat kalla till en gemensam överläggning där samtliga frågor som rör denna relationsförändring har kunnat diskuteras. Framför allt anser vi att regeringen inte har efterlevt det beslut som fattade 1999. Vi anser att man alltid ska respektera de överenskommelser som görs och inte ignorera de beslut som fattas. En överläggning, fru talman, är för oss, och även för synonymordboken som jag har tagit till hjälp, ett samtal, en förhandling, en diskussion, ett rådslag eller ett samråd mellan två parter där båda parterna har möjlighet att komma till tals. Målsättningen, som själv sade i denna talarstol för inte så länge sedan, måste vara att på något sätt kunna komma överens och nå en kompromiss. Men någon överläggning har över huvud taget inte skett mellan regeringen och i alla de med finansieringen av reformen sammanhängande frågorna. Därför anser vi att regeringen bör ta upp överläggningar med utifrån en helhetsbedömning av pågående förändringar för att finna långsiktiga överenskommelser. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 1. I detta anförande instämde i (s). 75 (): När det gäller detta betänkande tänker jag i mitt anförande ta upp reservation 2. står också bakom reservation 1, men den har ju så utförligt tagit upp. Reservation 2 handlar om statlig hjälp med avgifter till trossamfunden. är skild från staten, men i verkligheten har denna skilsmässa definitivt inte löpt linan ut. Denna separation tycks verkligen ha medfört ångest eftersom kyrka och stat 2009 har ett nära förhållande. Vid skilsmässan blev en förening som vilken annan förening som helst i vårt land och ska då rimligtvis också skötas som en sådan. I vårt land är det som tar in skatt som sedan fördelas mellan landstingen, regionerna, staten och kommunerna. Men, fru talman, tar även in medlemsavgifter till och till ytterligare åtta trossamfund. Det är oacceptabelt. Varför ska vissa religiösa samfund men inte andra ideella föreningar åtnjuta det? anser att detta måste upphöra; det handlar om positiv särbehandling. är ett sekulärt samhälle, och i ett sekulärt samhälle ska religion och politik hållas isär. Men hålls religion och politik verkligen isär när staten är kyrkan behjälplig med att ta in medlemsavgifter? Nej, jag anser inte det. Religion och politik hålls inte isär så länge det fortgår. Jag och vill naturligtvis se en förändring av detta. Därför hoppas jag att det verkligen sker en förändring . Med detta sagt, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1 och 2 i betänkandet. 76 (): Jag ska i mitt anförande som rör betänkandet Trossamfund ta upp några frågor som jag anser är viktiga utifrån reservationerna. Jag ska även beröra en motion som ett enhälligt utskott har avstyrkt. Inledningsvis vill jag yrka bifall till utskottets förslag till ställningstagande och avslag på reservationerna. Detta betänkande är ett så kallat motionsbetänkande med 15 yrkanden från allmänna motionstiden, och där finns två reservationer. Jag har tittat på tidigare motionsbetänkanden om trossamfund och kan konstatera att trosfrågor, religionsfrågor, livsåskådningsfrågor är något som berör ledamöter. Det handlar om sådant som är viktigt, essentiellt, i våra liv. Därför finns det en stor uppsättning motioner med olika ingångar till frågor som gäller religion, etik med mera. Låt mig börja med den motion som ett enigt utskott har yrkat avslag på. Det är motion K244 av och . Motionärerna har yrkat att ska tillkännage som sin mening en människas rätt att bestämma hur metaller i den egna kroppen ska hanteras efter det att mortum har inträffat. Jag skulle vilja säga att det är en mycket viktig motion, speciellt med tanke . Fler och fler människor får olika metaller, kroppsdelar, inopererade. Frågan är viktig också för att det finns ett regelverk som säger att människor har rätt till ett värdigt omhändertagande efter det att döden har inträffat, samt för att vi människor inte äger vår kropp, varken medan vi är i livet eller efter det att vi avlidit. Därför är det här en oerhört viktig fråga som måste utredas närmare än vad vi har haft möjlighet att göra i utskottet. Det har gjorts en utredning. Begravningsberedningen har tittat bland annat på frågor som rör begravningar, hur dessa ska ske, och omhändertagandet av människor när de avlider. Från utskottets sida är vi i dagens läge inte beredda att ta ställning och ge ett tillkännagivande till stöd för motionen. Jag vill dessutom säga att ett perspektiv som kan behöva tas upp i det här sammanhanget är att det finns organdonationer. Det finns möjlighet för en människa i livet, liksom för anhöriga efter det att en person har avlidit, att donera organ. Samma sätt att tänka skulle kunna tillämpas när det gäller hur implantat i form av främmande föremål i en kropp ska hanteras efter det att döden har inträffat. finns det skillnader. En skillnad är att organdonationer handlar om att bevara liv. Jag vill inte nu ge mig in i denna diskussion ytterligare, men jag hoppas att frågan kan beredas och hanteras på ett sätt som leder till ett fortsatt värdigt bemötande och respekt för livet . Låt mig sedan kortfattat bemöta den fråga som tog upp och där det också finns en reservation. Det handlar om att , staten, erbjuder indrivning av medlemsavgifter. Detta fanns faktiskt med i den överenskommelse som gjordes vid särskiljandet av kyrka och stat. Som sade var det en möjlighet som även erbjöds andra trossamfund än . I det perspektivet finns det en likställighet mellan trossamfunden när det gäller hjälp att uppbära medlemsavgifter. Om en ändring skulle ske behövs ett riksdagsbeslut i frågan. Majoriteten i utskottet är i det perspektivet inte beredd att ändra denna överenskommelse. Den andra fråga jag ska ta upp har debatterats tidigare av kulturutskottet och även tagits upp av . Den handlar bland annat om kyrkans ekonomiska tillgångar och hur dessa ska hanteras nu när omställningsperioden har förlöpt, såsom det sades i kyrkastat-överenskommelsen. Där stipulerades nämligen att det skulle ske en översyn . Det vi nu granskar är om det skett eller inte. Jag skulle vilja säga att det har skett. är det viktigt att översynen fortsätter inför den kontrollstation som inträffar 2014 samt att den utvärderas ytterligare. När det gäller frågan om prästlönetillgångar vill jag säga att det är en viktig fråga för kyrkan. Kyrkan har 20 000 anställda medarbetare. En stor andel av dessa är präster, vilket finns angivet när det gäller prästlönetillgångar. Det sades att det ska ske en översyn beträffande hur dessa ska beskattas efter en tioårsperiod, men i den ursprungliga överenskommelsen sades även att en normalisering skulle ske, en anpassning till de regelverk som gäller i övrigt i samhället. Med den politik som alliansen bedriver kan jag konstatera att utan att undantag har behövt göras tas det inte längre ut någon förmögenhetsskatt. Det innebär stora summor för , liksom för andra organisationer och för personer när det gäller beskattning. Det som kvarstår är skatt på avkastningen, och den är vi inte beredda att ändra.