prot · GW09129 · 2009-06-10 00:00:00 — Jag vet att många andra länder ser positivt på att det finns möjligheter till utbildning i andra länder och har också stipendiesystem. För mig är det viktigt att de som inte har egna ekonomiska resurser i de fattigare länderna har möjlighet att få utbildning i . Det är därför vi jobbar hårt för att få fram ett förslag som verkligen främjar internationalisering. Jag vill än en gång betona att det inte finns någon risk för att avgifter ska införas för svenska studenter eller för studenter inom EES-området. 63 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: Det var skönt att höra att den risken inte finns för svenska studenter. Det känns betryggande, men så länge man inte lagstiftar, så länge det bara är en praxis, finns det ändå uppenbara risker. Därför tycker vi i att det är dags att i högskolelagen skriva in avgiftsfrihet såväl för svenska studenter som för studenter från andra delar av världen. talar gång på gång om stipendier. Stipendier kostar mycket pengar. Det krävs stora resurser för att finansiera och framför allt administrera dessa stipendier. Hur tänker ni göra egentligen? Hur kommer det arbetet att se ut? I ett tidigare inlägg sade man från sida att antagningsförfarandet är för krångligt och innebär mycket arbete. handlar det om ytterligare arbete och administration. Hur kommer ni att klara av det? Varför kommer det att vara billigare än att studenterna kommer till ? Hela världen kommer inte att komma till eftersom det för många är svårt att klara av den levnadsstandard vi har. Som jag sade tidigare är det stor skillnad mellan ett asiatiskt land och . Det är inte så många som skulle kunna komma och ta våra pengar, studera och bli rik. Det vore i så fall väldigt osolidariskt. 64 i (c) replik: Jag blir glad när Amineh Kakabaveh säger att det är betryggande när vi från den borgerliga alliansens sida hävdar att avgiftsfriheten kommer att vara kvar för svenska studenter. Det är en riktig bedömning av Amineh Kakabaveh att lita på oss när vi säger det i det här fallet. När det gäller stipendiesystemet har hela utskottet valt att säga att vi inte innan vi ser regeringens handläggning av ärendet om stipendier ska ge oss in och tala om hur det ska fungera. Det är en fråga som just nu bereds inom departementet och delvis tillsammans med andra departement. Jag tror att både Amineh Kakabaveh och jag själv med spänning ser fram emot hur systemet skulle kunna gynna de studenter från andra länder som har förutsättningar att studera i men som inte har de ekonomiska resurserna att kunna ta del av det som vi har här. Det är otroligt viktigt att vi ser att lärosätena, svenska högskolor och universitet är en del i ett globalt samhälle. Vi satsar på att stärka kvaliteten på olika sätt. Vi satsar också på att stärka öppenheten när vi nu lägger fram förslag om gemensamma examina. Jag ser fram emot att förslaget kommer att träda i kraft framöver. Jag delar Amineh Kakabavehs nyfikenhet om det system som kommer att presenteras av regeringen något . 65 GULAN AVCI (fp): Den här debatten har ganska tydligt visat vad som är knäckfrågan i betänkandet. Det är uppenbarligen så att oavsett vad vi från alliansens sida säger till Amineh Kakabaveh och för att lugna dem är deras farhåga att regeringen också kommer att införa avgifter för svenska studenter. Det spelar egentligen ingen roll vad vi säger. De kommer med en massa insinuationer om att det kommer att bli så bara för att man säger man ska införa avgifter för studenter som kommer från länder utanför EES-området och . Det är ändå trevligt att få avsluta min tid här i genom att debattera ytterligare en proposition om den högre utbildningen. Det blir ett sätt att knyta ihop säcken och visa för väljarna men också tittarna och åhörarna vad regeringen har gjort för att främja som en kunskapsnation i den internationella världen. Vi lever i en alltmer globaliserad värld. är med och konkurrerar på en kunskapsmarknad. Vi ska veta att konkurrensen är mycket hård. Ska vi klara den utmaningen är det viktigt att vi är rustade både här hemma i och på den internationella marknaden. Det är viktigt att vi satsar på kvalitet, som också mycket tydligt har nämnts här av andra debattörer. Det är också viktigt att vi ser till att våra högskolor och universitet bistås med de viktiga verktygen så att också de ska kunna hävda sig på den internationella marknaden. I jakten på de mest begåvade studenterna, lärarna och forskarna ligger lösningen inte i att satsa på kvantitet, vilket har varit fallet med den tidigare regeringen. För att uppnå kvalitet kan man inte göra lite. Ska man uppnå kvalitet måste man göra väldigt mycket. Det är precis det som alliansregeringen har gjort under hela mandatperioden. Vi har systematiskt arbetat för att kvalitetssäkra forskningen men också grundutbildningen. Låt mig i sammanhanget också nämna den största forskningssatsning som har gjorts i svensk historia. Vi har satsat för för att se till att också kan hävda sig internationellt och vi kan få de starkaste och bästa forskningsinstitutionerna här i landet. Att satsa på högre utbildning och forskningen är ett sätt att också ta sig ur den globala finanskris som vi liksom många andra länder har drabbats av. Vi rustar på så sätt . Med de förslag som finns i propositionen kommer våra universitet och högskolor att stärkas i sitt internationaliseringsarbete. Studenternas och lärarnas internationella rörlighet och utlandserfarenheter kommer att öka väldigt markant. Jag är väldigt glad att man i varje fall från oppositionspartierna började i en positiv anda när man faktiskt sade att regeringen har gjort väldigt viktiga insatser. Jag tror att vi i grund och botten håller med om det mesta. Men vi har olika mål och verktyg för att nå fram till kvalitet. Men sedan slutar det lite mindre bra när man försöker att påstå saker som inte är sanna. Jag vill också i sammanhanget nämna en del av de förslag som finns i propositionen och som också andra debattörer från allianssidan har nämnt. Man kommer att anslå särskilda medel för att etablera ett stipendieprogram så att de utländska studenter som vill komma till och studenter i som vill studera utomlands ska kunna få ansöka om stipendier. De är väldigt viktigt. Det är på så sätt man arbetar i många andra länder. Det har inte nämnts så mycket i debatten om att de utlandsstudenter som kommer från EES-området men också utanför kommer hit med olika stipendier som de har blivit beviljade. Jag tycker inte att det är rimligt att de å ena sidan får gratis utbildning i och att det å andra sidan inte ställs några krav på vad de har gjort med stipendierna. Det blir en orättvis fördelning när de får gratisutbildningen men också en massa pengar. Det som Amineh Kakabaveh och försöker göra gällande är att det skulle bli en plånboksfråga, men så är inte fallet. Det är inte plånboken som i första hand avgör vilka som kommer hit. Tack vare de olika stipendieprogram som finns i olika länder ger man också möjligheter för olika studenter att ta sig hit. Jag är helt övertygad om att det kommer att vara så och att det också kommer att bli ännu tydligare. Man kommer också att avsätta 4 miljoner för marknadsföring och information om svensk högre utbildning. När attraktionskraften ökar för våra universitet och högskolor kommer fler att vilja komma hit och studera. Särskilda medel kommer att tilldelas så att högskolor och universitet ska få pengar för att stimulera lärarutbyten mellan och andra länder. Lärarna är väldigt viktiga för att vi ska kunna vända den nedåtgående trenden och få svenska studenter att vilja studera utomlands. När lärarna kan berätta om sina erfarenheter och ta med sig kunskaper tillbaka till svenska lärosäten skapar det också ett ökat intresse bland studenter att vilja studera utomlands. Det kommer att ske i kombination med att man med de lagförslag som kommer att träda i kraft kan möjliggöra för gemensamma examina mellan lärosäten här i men också i utlandet. Den oro som har varit väldigt tydlig bland många svenska studenter kommer att avta när de vet det. Du kan åka utomlands eller och studera, komma hem igen och sedan kunna tillgodoräkna dig de poängen för studietiden utomlands i din examen. Det är väldigt viktigt. Jag är väldigt glad att oppositionen håller med om de olika punkterna. Det är ingen mänsklig rättighet att få allting här i världen. Det är ingen mänsklig rättighet att se till att ska vara just det landet som ska kunna lägga allting på sina axlar. Det är precis så med våra förslag om att införa studieavgifter och ansökningsavgifter. Vi är helt övertygade om att ett sådant tillvägagångssätt skulle innebära att man kommer att öka kvaliteten på universiteten och högskolorna. Jo, så är det, . Men det skulle också innebära att vi får de personer som verkligen vill ha en utbildning och som anser att de år som de kan studera i är väldigt viktiga för att de antingen ska kunna stanna kvar i och arbeta och bidra till svensk välfärd eller ska kunna åka tillbaka till sina hemländer och till de utvecklingsländer som också är i behov av denna viktiga kompetens som de tar med sig tillbaka. Jag tycker att vi hjälper både oss själva och de länder som är på väg upp genom att vi ser till att det är de bästa studenterna som kommer till . Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. 66 (): Vi har avslutat en valrörelse med inriktning mot och världen och därefter haft ett val. Vad kan i det sammanhanget passa bättre än att få fortsätta debatten och diskussionen, precis som vi har fått göra , som har präglat det politiska klimatet i vårt land och bibehålla det internationella och europeiska perspektivet, långt utanför de svenska nationsgränserna. Rubriken på dagens betänkande talar också tydligt om vad det handlar om Gränslös kunskap högskolan i globaliseringens tid. Det passar så väl in i sammanhanget. Jag ska börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. En av grundstenarna i den kristdemokratiska politiska filosofin personalismen utgår från en helhetssyn på människan och tar hänsyn till att hon har både kroppsliga, själsliga och andliga behov, alltså en helhet. Detta påverkar såväl utformningen av som innehållet i den högre utbildningen. Högre utbildning är ett sätt att möta människors strävan efter utveckling och kunskap. Var och en som har intresse av och förutsättningar för universitetsstudier ska därför verkligen beredas möjlighet till detta. Detta är en principiellt viktig ståndpunkt för oss kristdemokrater. medför globaliseringen utmaningar för alla länder. förutsättningar för tillväxt, sysselsättning och framtida välstånd är intimt förknippade med kvaliteten på den högre utbildningen och forskningen och vårt lands attraktionskraft för högkvalificerade personer. Globaliseringens utmaningar ska mötas genom att svenska universitet och högskolor ges bästa tänkbara möjligheter att utifrån sina egna förutsättningar utvecklas till fria, starka och internationellt sett konkurrenskraftiga institutioner för utbildning och forskning. Framväxten av en globaliserad utbildningssektor är mycket viktig och positiv. Internationella kontakter bidrar till att stärka kvaliteten i den högre utbildningen. Kunskapen om och förståelsen för andra länder och kulturer växer. Konkurrens med framgångsrika lärosäten internationellt samt ökad internationell rörlighet av studenter, lärare och forskare stärker kvaliteten vid svenska universitet och högskolor. Kontakterna kan komma både individ och samhälle till godo. Vi växer på alla plan. Regeringen behandlar inte förslag om införande av studieavgifter för studenter från länder utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet i denna proposition. Regeringen avser att återkomma i den frågan. Däremot tar regeringen ställning till och kommenterar vissa av de bedömningar som görs i betänkandet när det gäller bland annat rekryteringen av utländska studenter och marknadsföring av svensk högre utbildning utomlands. Trots det jag vill verkligen understryka det är detta det enda som oppositionen opponerar mot. Därför är det i stort sett det enda i propositionen som jag också kommer att beröra fortsättningsvis. Det har blivit den stora frågan i denna debatt som vi som har kunnat delta har noterat med all tänkbar tydlighet. anser att avgiftsfriheten för svenska studenter i högskolan ska ligga fast. Detta har sagts av mina allianskolleger. Jag kan säga det igen för tydlighetens skull. Detta kommer att finnas dokumenterat i protokollet och även finnas inspelat. Så nu är det sagt. Jag hoppas att detta är tydligt för alla. Alla eventuella insinuationer i en annan riktning finns det inget belägg för. Av detta följer att studenter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, EES, och också omfattas av avgiftsfrihet i svensk högskola. Det inkluderar naturligtvis både och . har verkat länge i frågan. I utbildningsutskottets betänkande 2004/05:UbU1 finns ett tillkännagivande till regeringen som delvis innebär ett bifall till en kristdemokratisk motion. Det handlar just om avgiftsfriheten, som vi kristdemokrater genom ett kraftfullt agerande verkligen har värnat . Jag vill verkligen avfärda all oro som kan finnas inom detta område. Men när vi nu har slagit fast avgiftsfriheten för svenska studenter har inte sett något skäl till att studenter från länder som inte ingår i , alltså studenter från länder utanför , bidrar till att stärka den svenska högskolan. Vi fick tidigare kraftig kritik från tidigare socialdemokratiska utbildningsministrar för vår hållning i denna fråga. Plötsligt hände emellertid någonting, som det brukar göra ibland inom den nationella politiken. Utbildningsminister gjorde en helomvändning och pläderade i en debattartikel på följande sätt: För att rekrytera fler utländska studenter till master- och forskarutbildningarna bör universitet och högskolor kunna erbjuda studenter från länderna utanför EES utbildning mot betalning utan att avgiftsfriheten i övrigt hotas. Som ett brev på posten tillsatte den socialdemokratiska regeringen en utredning på detta tema, precis i enlighet med det betänkande som vi har att ta ställning till. Det är viktigt att förutsättningarna för svenska lärosäten att agera på den globala utbildningsmarknaden är så goda som möjligt. är det nödvändigt att universitet och högskolor kan marknadsföra sig och konkurrera på lika villkor med de bästa utländska lärosätena. Den nuvarande situationen med en reglerad avgiftsfrihet för alla studenter vid svenska universitet och högskolor är mot denna bakgrund problematisk ur flera perspektiv. För det första bör svenska lärosäten kunna konkurrera främst genom att ge utbildningar av hög kvalitet, inte genom avgiftsfrihet. För det andra är det utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv mycket tveksamt om svenska skattemedel ska användas till att erbjuda en ur både europeiskt och internationellt perspektiv unik kostnadsfri utbildning utan inskränkningar till ett växande antal studenter från hela världen. bedömning är att internationaliseringen av den svenska högre utbildningen skulle gynnas av ett införande av avgifter för studier vid svenska universitet och högskolor för de studenter som kommer från länder utanför EES och från . Det skulle också öka friheten för svenska universitet och högskolor att agera på den globala utbildningsmarknaden och ge enskilda lärosäten möjlighet att profilera sina utbildningar för att attrahera de bästa studenterna. Jag ställer mig positiv till de förslag som finns i betänkandet och yrkar för säkerhets skull en gång till bifall till utskottets förslag. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) Föredrogs betänkande 2008/09:KU20 Granskningsbetänkande. Inledning (allmänna synpunkter) 67 (): Det är inte många institutioner som överlever och där dessutom allmänhetens intresse för den verksamhet som bedrivs ökar år . För räkning ber jag att få anmäla den årliga granskning som KU gör av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning enligt regeringsformens 12 kap. 1 §. Jag vill också anmäla att i de ärenden som rör den tidigare socialdemokratiska regeringen har varken jag själv eller deltagit eftersom vi själva var ledamöter av samma regering. Jag själv har inte heller deltagit i ärende 2.12 på grund av delikatessjäv. Jag står givetvis bakom samtliga socialdemokratiska reservationer i betänkandet, men jag vill för tids vinnande yrka bifall endast till reservationerna 1 och 8. har den borgerliga regeringen granskats i med en borgerlig riksdagsmajoritet. Jag måste tyvärr konstatera att resultatet är nedslående. De enda gånger statsråden riskerar kritik är när de själva har medgett att de har gjort fel eller kunde ha agerat annorlunda. Det rör sig om sammanlagt fyra tillfällen. När erkände att han glömt att redovisa optioner vågade de borgerliga ledamöterna i kritisera honom. När kulturministern erkänner att hon kunde ha hållit ett större säkerhetsavstånd till en jävsituation på departementet då får hon kritik. När det finns uppenbara missar i samrådet med och när det gäller beredning av en tandvårdsproposition blir de borgerliga ledamöterna också kritiska. Men man är noga med att i sammanhanget påpeka att statsministern är den som först har sagt att det begicks fel. Då blir det möjligt för de borgerliga ledamöterna i att ta kritik i sin mun. Slutsatsen av detta för de borgerliga statsråden är: Blåneka, så slipper du kritik! Detta är i sig ett svaghetstecken. makt minskar undan för undan när ordern från verkställs om att ingen kritik som inte är godkänd av regeringen får yppas. Men det här spelet börjar genomskådas. Långt in i de egna leden kritiseras nu de borgerliga ledamöterna. kallas för transportkompani av en moderat som inte vill bli omvald. På DN:s ledarsida tycker man att KU borde tuffa till sig. Det är en gediget borgerlig ledarsida vi pratar om. Men till och med på den skriver man att regeringens ledamöter mycket sällan behöver frukta KU-kritik, utskottet speglar partiställningen i och de egna har en överslätande hållning gentemot partikamrater i regeringen. Detta förhållande är inte ägnat att öka respekten för som granskande instans. Å andra sidan är det så att om regeringens makt växer minskar också makt. Det har vi kunnat konstatera i och med detta. I utskottet skapas det som brukar kallas konstitutionell praxis i hur grundlagen ska tolkas i olika givna situationer. Det verkliga provet för en ledamot i infinner sig när det just är egna statsråd från den egna regeringen som bedöms. Då gäller det att inte vika ned sig utan ta det konstitutionella ansvaret och kritisera där så behövs utifrån saklig grund och tidigare praxis. Om inte det sker blir det inget bra resultat. Då förlorar vårt demokratiska system delar av en viktig funktion kontrollmakten. Vi har vår viktigaste uppgift i utskottet just när det gäller denna del. Denna uppgift som vi har kräver att utskottets ledamöter både lyfter blicken över de nuvarande statsrådens personer och klarar av att inte ha olika måttstockar beroende på hur olika regeringars politiska färg ser ut. Det utrymme som finns för att tolka grundlagarna görs numera regelmässigt till försvar av den borgerliga regeringen. Ny praxis sätts, som i många fall innebär att tidigare agerande som har varit ifrågasatt när en socialdemokratisk regering stod för det nu inte bara accepteras utan också framhålls som lovvärt. Det system som vi har när det handlar om granskningen av regeringsmakten bygger på att de som granskar regeringen också vill göra det att man tar sin uppgift på allvar. Motsatt beteende är att inte bry sig om sitt granskningsuppdrag och att byta ut sin roll som grindvakt mot rollen som dörrmatta. I det korta perspektivet betalar sig säkert en sådan hållning. Men blir det ett alltmer krystat och intellektuellt ohederligt försvar av uppenbart ohållbara ståndpunkter. I sin iver att skydda borgerliga ministrar vill man nu inte gå med på att har ett personligt ansvar för förhållandena på . Att socialdemokraten hade ett personligt ansvar för tårtkalasen på efter lyckade avvisningar var däremot en självklarhet för samma borgerliga politiker liksom jag betonar det för hela det dåvarande . Även vid andra tillfällen har de socialdemokratiska ledamöterna i kritiserat en socialdemokratisk regering. Självfallet har ett statsråd alltid ett ansvar för den verksamhet som bedrivs på de myndigheter som sorterar under dennes departement. Hur långt det sedan sträcker sig kan man diskutera. Men när det gäller ansvar för har vi i granskningen kunnat konstatera att vid minst fyra tillfällen slog skriftligt larm och avrådde regeringen från att genomföra planerade reformer eftersom man inte kunde garantera kvaliteten. Ansvarigt statsråd lyssnade med ett halvt öra, justerade lite i marginalen och körde sedan på. Men något ansvar för det kaos som hade varnat för och som blev följden behöver hon inte bära enligt den borgerliga majoriteten. Jag går över till några sakärenden. Jag ska lyfta fram de ärenden där vi har gemensam uppfattning. Ett av de mest komplicerade ärenden vi har haft att granska har varit frågan om statens övertagande av investmentbanken . Vid granskningen har flera moment av ett nytt agerande visat sig från regeringens sida. Därför har utskottet gemensamt enats om att fortsätta granskningen med sikte på att genomföra en mer omfattande och kvalificerad utredning som ska kunna presentera ett så heltäckande underlag för beslut i frågan som bara är möjligt under . Vi har också enigt i utskottet konstaterat just att kulturminister borde ha agerat tidigare och mer kraftfullt när det uppdagades att det förelåg jäv för hennes statssekreterare. Regeringen får också viss kritik för hur den har hanterat integritetsfrågor för patienterna i samband med införandet av tandvårdsstödet. Vi har också gemensamt haft den uppfattningen att regeringen behöver tydliga rutiner när det gäller samrådet med . Det handlar om samråd med inför beslut på ministerrådsmöten. För Socialdemokraternas räkning vill jag lyfta upp tre reservationer som vi delar med och . Det första ärendet handlar om hur regeringens utnämningspolitik fungerar. Här anser vi att inga formella fel begåtts men att regeringen både i skrift och tal gett uttryck för en betydligt öppnare och mer spårbar process än vad vi nu har kunnat konstatera är fallet. Det finns egentligen ingen utanför som kan följa processerna, som i huvudsak sker i muntliga, odokumenterade samtal med konsulter. Vi anser det vara en brist i jämförelse med vad regeringen har utlovat, bland annat i budgetpropositionen . Jag har redan nämnt ansvaret för . Slutligen vill jag säga några ord om stödpaket till fordonsindustrin. Där har regeringen, enligt vår åsikt, haft alltför bråttom med att bereda ärendet. Bara fick muntligt yttra sig över förslaget. Ingen av de statliga myndigheter som är experter på frågor som rör fordonsindustrin fick yttra sig. Vi kan konstatera att regeringsformens beredningskrav därmed inte kan sägas vara uppfyllt. Det är också så att det här paketet har blivit ett praktfullt fiasko. Resultatet av regeringens agerande är att stödåtgärder som rätt använda skulle ha kunnat minska arbetslösheten nu blir helt verkningslösa. Det är givetvis inte acceptabelt. Med de orden tackar jag för mig. 68 PER (): Vi har ägnat mycket kraft åt KU:s betänkande. Det är tre delar på drygt 750 sidor. Vi har gjort det . Det har varit väldigt mycket krävande och tålamodsprövande arbete, men det har skett i en god anda, skulle jag vilja säga. Till att börja vill jag yrka på godkännande av utskottets anmälan i detta tjocka betänkande. Som ordföranden redan har varit inne på har vi en viktig roll att granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Det här är inte någonting som vi har hittat på själva, utan det här är inskrivet i grundlagen, i 12 kap. 1 § i regeringsformen. För oss i alliansen är den centrala rollen att granska regeringen och statsråden utifrån om de har följt de regler och rutiner som finns.