prot · GW09131 · 2009-06-12 00:00:00 — Dessutom är det kärnverksamheterna som måste sättas i främsta rummet. Enligt en enkät som kommunerna har svarat på har de aviserat personalneddragningar med ca 15 000 anställda, vilket har nämnts tidigare här . I många fall sker det för att förhindra ett sämre resultat. måste vi vara medvetna om att aviserade neddragningar också kan vara ett medvetet val för att omstrukturera och effektivisera. Det kan också vara en medveten prioritering, som i en kommun här i regionen där man drar ned i äldreomsorgen men bygger ut utomhusbad, basebollarena och kommunalt kafé. Detta är naturligtvis kommunens eget val och ansvar och inte något som vi här eller staten kan lägga sig i eller bära ansvar för. Omkring 1,2 eller 1,3 miljoner arbetar i den kommunala sektorn. Den är ungefär en fjärdedel av den svenska arbetsmarknaden. Alliansregeringen prioriterar kommunsektorn trots mycket stort statligt underskott och föreslår ett tillskott på 7 miljarder för att kommunerna ska kunna behålla personal i de viktiga välfärdstjänsterna. Detta behandlar vi i tilläggsbudgeten. Men ett statligt tillskott får naturligtvis inte innebära att ambitionerna sänks när det gäller att förbättra och effektivisera. Det finns enorma skillnader mellan kommuner och deras verksamheter. Det finns kommuner med solid ekonomi, men det finns också kommuner som är i stort behov av att förbättra sin styrning och vända en nedåtgående utveckling. Vi har under de två föregående åren tillfört 20 miljarder och ökat antalet anställda med ungefär 20 000. minskade förvisso antalet anställda, men steg sysselsättningen därför att det var fler heltidsanställda. Det är en bra utveckling. Löneutvecklingen har varit god. Än mer har emellertid alliansens jobbskatteavdrag betytt för de grupper som arbetar inom kommun och landsting. En sjuksköterska får nästan en hel månadslön extra , om man räknar efter skatt. Glädjande är också att sjukfrånvaron fortsätter att minska. Arbetsplatserna har blivit friskare, och arbetsvillkoren har förbättrats. Alliansens politik med fler alternativ inom vård och omsorg har inneburit att patienter, brukare och elever kan välja vård och skola men betyder också att det finns alternativ för dem som arbetar inom vård och omsorg. Det pågår en utomordentlig verksamhet i våra kommuner. Och man behöver verkligen diskutera de som fungerar alldeles utmärkt och inte bara den procent som kan läggas till eller förbättras. Därför är den här kommunrapporten en utomordentlig läsning. Jag yrkar att den läggs till handlingarna, och jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionen. 130 () replik: Jag håller gärna med om att det finns många ljuspunkter i den kommunala verksamheten, men jag undrar ändå vilken värld lever i. Man kan titta på mitt hemlän . Du säger bland annat att man ska prioritera välfärdens kärna. Det har man gjort i . Allt det du talade om när det gäller eventuella sporthallar och annat har man inte kunnat göra , utan det är en enorm kreativitet som behövs för att styra i de kommunerna. När ni talar om att prioritera välfärdens kärna händer det något på ett annat viktigt område. Det gäller infrastruktur. utsätts väldigt många kommuner och regioner för detta med att man ska vara med och medfinansiera infrastruktur. Annars är budskapet: Då blir det ingen infrastruktur hos er. Staten tar ett steg tillbaka. Tycker att det är att prioritera välfärdens kärna att kräva att kommuner ska vara med och investera i infrastruktur? 131 () replik: Detta är ett fullt frivilligt åtagande för en kommun, och det har särskilt framkommit i de olika beslut vi har fattat här i . Till exempel här i och så är det i många kommuner och regioner är det tvärtom så att man särskilt har gjort framställningar om att få vara med och medfinansiera för att få till stånd en utbyggnad av infrastrukturen som har behövts och saknats under en mycket , under närmare . Den har planerats i olika omgångar. Bland annat stod en socialdemokratisk majoritet först bakom den här utbyggnaden men lämnade den sedan. Då har man alltså inte sett någon annan råd än att begära att tillsammans med staten få bygga ut infrastrukturen i . Jag nämner det som ett exempel. Men det är ett fullt frivilligt åtagande, och det betonas väldigt noggrant. I övrigt gäller naturligtvis den infrastruktursatsning som regeringen gör när man lägger 10 miljarder på vägar runt om i . 132 () replik: Man kan givetvis säga att detta är frivilligt. Men hur är det i verkligheten? När åker runt och diskuterar de här länsplanerna och regionplanerna utsätts kommunerna för ett oerhört tryck när det gäller att vara med och medfinansiera. kunde kommuner och regioner förskottera när det gällde infrastruktur. Då fick man ändå pengarna tillbaka från statens sida. Men är det inte det som gäller, utan nu är det ren medfinansiering med hotet att det annars inte blir någon infrastruktur. Det kan väl inte vara att prioritera välfärdens kärna? Alla de pengar som man nu känner sig tvingad att satsa för att vara med i utvecklingen, om det ska bli en utveckling i kommunen, tas ju från välfärdens kärna, alltså den kommunala verksamheten, barnomsorg, skola och äldreomsorg. 133 () replik: Det har varit en eftersatt satsning att bygga ut och underhålla våra vägar och järnvägar. Delvis har det väl berott på den föregående majoriteten. Man hade en planering som sedan blev förändrad när man skulle sätta sig i förhandlingar. Det gjorde att när den här regeringen tillträdde fanns det väldigt många projekt och absolut inga pengar. Den här regeringen har tvärtom, genom sin satsning på 10 miljarder, sett till att ett stort antal projekt nu äntligen kommer till stånd runt om i vårt land. Det innebär förvisso en prioritering av olika projekt, enligt den plan som finns, men det görs, som sagt, en omfattande satsning över hela landet och en betydligt snabbare utbyggnad än vad som har varit fallet . 134 () replik: Som hörde i mitt anförande tog jag upp att den privata äldreomsorgen till bedrivs av privata riskkapitalbolag. Vi har alltså riskkapitalister som sköter om omsorgen om våra gamla. Är ni nöjda med det? Jag måste tolka det så, eftersom ni nu har sagt att ni ska inrikta er på patienternas rättigheter och behov i stället för på dessa bolags behov. Det har ni inte gjort tidigare. Det kanske är en del i utveckling. Vi får väl hoppas på det. Ett bolag, som jag också tog upp, visade sig göra 84 miljoner i vinst. Det var ett bolag här i , . Hade det inte varit bättre, , att de här 84 miljonerna hade använts till missbrukarvård eller någon annanstans i den kommunala verksamheten, till förskolan eller till andra insatser, än att man skulle kunna plocka ut i vinst? Det visade sig att ett annat bolag här i som sköter asylsökandes olika behov hade gjort hör och häpna! en vinst på motsvarande av intäkterna . Företaget känner nog till, för det blev väl bekant för allmänheten då det klandrades av för att man hade slarvat med provsvar, brutit mot smittskyddslagen och misskött journalföringen. Hur ser du på detta? Är det här en bra utveckling? Jag skulle också kunna ta upp en annan fråga i samband med detta. Alla dessa privata aktörer som är inne i skola, vård och omsorg undantas från de sparkrav som följer av de vikande skatteintäkterna. Man vädjar nu till friskolor runt om i landet och till privata vårdbolag att de ska ta del av bördorna. Men just nu ser det ut som att det är de kommunala verksamheterna och de barn och äldre som finns där som ska bära hela finanskrisens bördor på sina axlar. Är det en nöjsam utveckling, ? 135 () replik: Jag vill gärna gå tillbaka lite i tiden, till den tid när vi hade välfärdstjänsterna helt och hållet inlåsta i den offentliga sektorn. Vad ledde det till? Jo, det var bristande valfrihet. Det var en dålig kvalitet, eftersom man inte kunde påverka eller välja den skola, den förskola, den äldrevård som man faktiskt ville ha. Dessutom ledde detta till att det uppstod köer i snart sagt alla omsorgsverksamheter och i sjukvården. Jag minns när väntetiderna för en operation kunde vara upp till , trots att man redan hade fått sin diagnos. Det enda detta resulterade i var att man fick gå sjukskriven och ha fruktansvärt ont i sitt knä eller i sin höft . Mot denna bakgrund tycker jag att det är en fantastisk utveckling som har skett , där både patienter, elever och personal har tjänat stort på att kunna utveckla verksamheten och dess kvalitet. Inte minst, och tvärtom mot vad påstår, visar ofta undersökningar när man intervjuar de anställda i fristående skolor eller vårdinrättningar att personalen där har betydligt större arbetstillfredsställelse och känner att de har inflytande över sitt arbete och kan styra det i betydligt större utsträckning. Mot denna bakgrund vill jag svara att jag tycker att detta är en fantastisk utveckling! 136 () replik: Det var ju rätt talande. Jag kanske ska påminna dig, , om att de stora besparingarna i de kommunala verksamheterna och landstingsverksamheterna var efter er förra regeringsperiod. Det var ni som ställde till det du alldeles beskrev och som vi sedan har kämpat tillsammans med Socialdemokraterna och för att reparera. Vi nådde inte ända fram; det ska jag villigt erkänna. Det skulle behövas mycket mer. Men ni har drivit utvecklingen bakåt igen. försvann 12 000 arbetstillfällen i de kommunala verksamheterna. Ni har inte ens värdesäkrat statsbidragen till kommunsektorn. Jag märkte mycket tydligt att undvek frågan om riskkapitalbolag och vinst. Det var det min fråga handlade om. Hade det inte varit bättre att ha dessa 84 miljoner som tog ut i vinst till mer missbrukarvård eller till kortare köer i förskolan? Det har man ju stora problem med här i . Hade det inte varit bättre att återinvestera pengarna som riskkapitalbolagen placerar i skatteparadis i , i vår välfärd, eller om vi så önskar, i andra länder i form av bistånd? Hade det inte varit en bättre utveckling än att låta det här ske? svarade inte heller på min fråga om hur det nu känns att alla de gamla, sjuka och barnen får bära krisens bördor helt ensamma, medan de privata bolagens verksamheter och de barn och äldre som är där inte alls behöver ta del av finanskrisens bördor. Det svarade inte på, och det skulle jag vilja ha svar på. Det här är ett stort problem just , för de här behoven upphör inte på grund av att det är finanskris. Vi behöver fortfarande förskolor, utbildning och vård. De kommunala verksamheterna behöver ytterligare tillskott. Det skulle kosta 5 miljarder. Ni sänkte skatterna med 15 miljarder senast, och ändå säger ni att ni inte har råd. 137 () replik: Vi sänkte skatterna med 15 miljarder i senaste budgeten, och varför gjorde vi det? Jo, för att vi genomförde en skattereform som innebar att just sjuksköterskor, förskollärare och andra i den kommunala sektorn skulle få en sänkt skatt och den höjning av levnadsstandarden som de faktiskt har fått under alliansregeringen. En sjuksköterska har, som jag nämnde, fått en månadslön extra om man räknar efter skatt. Det tyckte vi var en viktig del av vår jobbpolitik. Det ska vara lönsamt att arbeta. Det är dessutom en rättvis fördelningspolitik som innebär att det är de som har de lägsta inkomsterna som får lägre skatt. Jag vet inte vilket bolag refererar till, men när det gäller kapitalbehov är det självklart att det behövs kapital. Det gör det även i kommunala verksamheter, och självklart ska de ha en avkastning. Jag kan inte de här fallen. Jag önskar att jag hade fått lite förvarning, för då hade jag tittat efter. Men naturligtvis är det så att det ska vara så många alternativ som möjligt så att man kan få fram en rättvis och rimlig ersättning och framför allt noggranna beskrivningar av det som ska utföras. Det är ju det som är poängen med alternativen, att när det görs av oberoende har vi också stärkt insynen och kontrollen av hur verksamheter ska följas upp. Det är en viktig del av den modellen, och det är möjligt att det har brustit. Det låter så enligt , men en av fördelarna med att ha oberoende producenter är faktiskt att man kan följa upp verksamheterna. 138 (): Det var ett mustigt inlägg av . Det var så jag kände de gamla kommunistvindarna dra in över lokalen de vindar som de gamla gråsossarna avskyr så mycket. Jag kan bara önska er lycka till i ert fortsatta samarbete. Jag ska försöka hålla mig på en annan nivå i diskussionen och konstatera att kommunerna och landstingen bedriver en nyckelverksamhet i samhället, helt beroende på att det är där vi har välfärdens kärna. Därför är det bra att vi har den här årliga genomlysningen av verksamheten. har den globala finanskrisen gjort att vi har diskuterat situationen i kommuner och landsting under riksdagsåret, men här finns alltid nya infallsvinklar. För att kort beskriva läget kan vi konstatera att kommunerna i likhet med samhället i övrigt drabbas hårt av den globala krisen. Därför är det tur att vi har av överskott bakom oss inom den kommunala sektorn. Förutsättningarna att klara kravet på en god ekonomisk hushållning har därför varit goda . Trots detta ser det av naturliga skäl inte speciellt ljust ut framöver, och därför har regeringen skjutit till 7 miljarder i nästa års budget. Därför har regeringen aviserat 5 miljarder åren därefter och också sagt att man kommer att följa utvecklingen inom sektorn och eventuellt återkomma med ytterligare åtgärder. är läget svårt för alla och inte minst för staten själv. I en global finanskris gäller det att se till att varje krona gör största nytta där den satsas, och det som gör den största nyttan för kommunerna är tveklöst att människor har arbete och sysselsättning. Därför är arbetslinjen prioriterad av regeringen. Därför är det positivt att regeringens politik skapade så många jobb som den gjorde under de goda åren. Vi kan konstatera att det är 104 000 fler sysselsatta än vad det var . Då i högkonjunktur nu i lågkonjunktur. Då med en socialdemokratisk regering nu med en alliansregering. Tveklöst har prioriteringen av arbetslinjen bidragit till att dämpa effekterna av den globala finanskrisen. Trots detta gäller det att vara aktsam. Vi kan konstatera att det är genom att välfärdskedjan fungerar som vi kan ge medborgarna det välstånd de efterfrågar. Företagen skapar jobb. Jobben ger lön. Lönen ger skatt, och skatten resulterar i en välfärd. En intervju med landets kommunalråd visar att de främsta åtgärder de efterfrågar från regeringen är satsningar på infrastruktur. De gångna årens eftersatta underhåll av vårt kommunikationsnät har framkallat detta krav. Därför var det förutseende av regeringen att satsa plus de extra 1,2 miljarder som har ökat infrastrukturanslagen. Det är pengar utanför den ordinarie transportinfrastrukturplanen, vilket kommer att uppfylla kommunalrådens önskemål som åtgärderna dämpar effekterna av den globala finanskrisen. Kriskänslan är framträdande i våra kommuner och landsting, och den ska ses utifrån den globala depression som vi nu befinner oss i. Ordet depression kan kännas hårt, men ekonomiska bedömare gör den typen av värdering . I en sådan situation är det viktigt att alla tar sitt ansvar och drar sitt strå till stacken för att lösa problemen. De senaste årens överskott inom kommunsektorn med innebär att frågan om balanskravet och tolkningen av begreppet god ekonomisk hushållning måste tydliggöras. Utifrån ett befolkningsperspektiv framstår det som konstigt att kommunerna inte mer fritt kan disponera sina pengar under en så kallad depression. måste man betona kravet på att hålla ordning och reda i sina räkenskaper. Därför är det bra att SKL markerar dels att den bärande logiken i balanskravet ska ligga fast, dels att effektiviseringarna i kommunerna måste fortgå. bör man fundera över balanskravet och hur den uttolkningen ska göras . Den demografiska utvecklingen är en faktor som drabbar kommunerna ekonomiskt. SKL:s prognoser visar att en äldreomsorg med oförändrad kvalitet kräver en kommunalskatt om och om . Till det ska läggas den statliga skatten, som fullt ut är i storleksordningen . Det finns alltså inte mycket kvar av de att beskatta. I det här tidsperspektivet är det orealistiskt att göra sådana bedömningar, men trenden är ändock tydlig. Det här innebär att vi måste se över vad vi gör, hur vi gör det och för vem vi gör det. Därför är en översyn av det offentliga uppdraget ofrånkomligt. Vi som är politiskt aktiva vet vilken tid en förändringsprocess tar inom det här området. Därför är det hög tid att fundera över hur vi ska agera i de viktiga frågorna. Om vi inte gör det är tveklöst välfärden i fara. Det är inte acceptabelt. Därför är det lämpligt att börja nu när kostnadsmedvetenheten är hög. Vi vet att i högkonjunktur är det svårt, för att inte säga omöjligt, att föra den typen av diskussion för så väl behövliga förändringar. av kommunernas intäkter kommer från statsbidrag. kommer statsbidragen att ha ökat i storleksordningen 28 miljarder. Största delen av kommunernas intäkter kommer dock från kommunalskatten. ökade skatteintäkterna och uppgick till storleksordningen . Nettokostnaderna ökade med i genomsnitt . Det är alltså en situation som knappast är långsiktigt hållbar. Variationen mellan landets kommuner i skatteuttag är också mycket kraftig, i storleksordningen kronor. Den högsta skattekraften finns i kommungruppen storstäder och förortskommuner. För att ge alla människor, oavsett boendekommun, samma grundförutsättningar behövs därför ett bra skatteutjämningssystem. pågår en översyn av utjämningssystemet. Det är viktigt att resultatet blir sådant att servicen kan erbjudas lika över hela landet. Det här är inte så enkelt att uppnå, men trots det måste det ändå ske. Förutsättningarna är helt olika mellan landets kommuner, och många knäckfrågor måste besvaras som motsättningar mellan kommuner och landsting inte får skapas. Knäckfrågor är exempelvis vad som är tillväxt. Är tillväxten lokal eller regional? Har alla kommuner lika möjlighet till tillväxt? Vad är tillväxt i den kommun där inga arbetstillfällen finns? Hur bedömer man tillväxten i en kommun med hög tillväxt där jobben innehas av inpendlare från kommuner utan arbetstillfällen? De här till synes enkla frågorna är oerhört svåra att besvara och finna ekonomiska styrmedel för, som de mycket tydligt påverkar den kommunala ekonomin. Jag vill med det här betona att det är en mängd enormt svåra frågor som ska hanteras i det här sammanhanget. Också detta belyses i rapporten. Vad ska kommunerna göra för att effektivisera sin verksamhet? Givetvis krävs det först en insikt om behovet av förändringar i hela den kommunala verksamheten. Kommunernas roll som samordnare av befolkningens välfärd måste tydliggöras. Som jag uppfattar den kommunala redovisningen är man på god väg att förändra synen från verksamhetsföreträdare till befolkningsföreträdare. Ett tecken på det är att kommunernas köp av välfärdstjänster ökade . Det visar på ett visst nytänkande. Jag är övertygad om att utvecklingen kommer att fortsätta såväl utifrån kostnad som kvalitetssynpunkt. En annan fråga är om kommuner ska ägna sig åt verksamheter som är direkt affärsdrivande. har kommunerna drygt 1 500 företag i sin ägo inom skiftande områden. Många av företagen borde kunna avyttras och kommunen därmed ägna sig mer åt kärnverksamheten. Det skulle förmodligen bidra till den tydlighet som befolkningen efterfrågar i det kommunala ansvaret. Trots sådana förändringar kommer kommunsektorn att vara en stor arbetsgivare. är i storleksordningen 1,1 miljon människor verksamma inom kommun- och landstingssektorn. Det är omkring en fjärdedel av alla anställda i landet. Det som är positivt i den här redovisningen inom personalområdet är att andelen heltidssysselsatta ökar, och därmed skapas en tryggare tillvaro för människorna. Avslutningsvis kan vi konstatera att kommun- och landstingssektorn är en nyckelsektor i välfärdsarbetet. Det är dessutom en sektor som i kristider får dra ett tungt lass. Det är därför viktigt att alla politiska nivåer tillsammans hjälper till att underlätta för varandra i arbetet med att värna välfärden. Alla politiska områden har sitt ansvar, sina kostnader och sina möjligheter att förbättra. Vi kan konstatera att från regeringshåll har mycket gjorts och mycket görs. På ett ansvarsfullt sätt följer nu regeringen utvecklingen inom kommuner och landsting. Vid behov kommer åtgärder att vidtas. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag om att skrivelsen läggs till handlingarna. 139 () replik: förde en ganska intressant diskussion om framtiden för kommuner och landsting. Jag tror, precis som du, att det behövs ganska många nya tankar framöver för att klara de offentliga åtagandena. Det gäller inte minst för kommuner i landsbygden att jobba mer tillsammans, att bilda aktiviteter för att klara ekonomin och så vidare. Men vi lever just , här . Den framtidsdebatten får vi ta . säger jobben först. Jag upplever dig, , som en erfaren kommun- och landstingspolitiker med gott omdöme. I dagens står följande för det centerstyrda : Ett 30-tal tjänster inom skolan försvinner. Det är en av konsekvenserna av kommunens mycket strama budgetläge . Vidare står det: Alla förvaltningar har gjort besparingar i verksamheterna och i sådan omfattning att man som kommuninvånare kommer att märka av den försämrade servicen, säger kommunstyrelsens ordförande , (C). Däremot säger han att trots att det kanske inte tillhör välfärdens kärna måste de ändå försöka städa gatorna och hålla ordning i parkerna. Är din personliga bedömning, , att 7 miljarder i tillskott till kommunerna kommer att räcka? 140 () replik: Man kan alltid diskutera nivåerna. Oavsett vilken färg en regering har måste den se till att varje krona gör största nytta där den satsas. Det innebär i en situation med en depression över i stort sett hela världen att man verkligen måste vara aktsam med hur man hanterar medlen. Vi ska också veta att staten i sig drabbas kanske fyra fem gånger mer än vad kommunerna drabbas av depressionen. Här gäller det att hålla i pengarna och försöka agera på sådant sätt att man får ut allra mest av de pengar som satsas. Sedan har regeringen gjort precis vad var ute efter i sin rapport. Man har sagt att man kommer att följa utvecklingen och vid behov också skjuta till mer pengar. Jag tycker ändock att regeringen har hanterat frågan på ett mycket ansvarsfullt sätt. säger i ingressen till sin rapport att helt rätt saker har gjorts under resans gång. Det man är oenig om inom gruppen är att man bör satsa mer pengar. Det finns en reservant i det sammanhanget. Det framkommer i debatten, men så är det faktiskt. Jag anser ändock att agerandet från regeringen är sådant att man uppfyller de intentioner som har haft. 141 () replik: Vi hade en utfrågning i finansutskottet med . Jag tyckte att det då var en ganska tydlig rekommendation från om att de pengar man borde satsa nu skulle behöva gå till att öka satsningen på både kommun- och landstingssektorn just för att inte späda på den arbetslöshet som finns inom industri- och byggsektorn. Detta sade jag bland annat i mitt anförande. Om man tittar i samma tidning ser man att socialbidragen växer i kommun från 3,5 miljoner till 6,2 miljoner. Det är pengar som kommunalrådet och kommunstyrelsen måste ta från skola, vård och omsorg eller genom att skära och säga upp ytterligare människor från tjänster i den kommunala sektorn och späda på arbetslösheten. Det vet du, . Varför inte erkänna att ni borde ge mer pengar till kommunerna? 142 () replik: Jag är mycket väl medveten om detta. Jag har suttit i både kommun- och landstingsstyrelser och brottats med precis samma problem, framför allt under 90-talskrisen. Jag känner verkligen med dem som sitter och arbetar med de här frågorna. ska man veta att det är man kan göra förändringar som förbättrar tillvaron för människorna . Det är nu förändringsarbetet verkligen kan bedrivas. Att då bara pumpa in pengar vore förödande. Det skulle lägga en död hand över utvecklingen och de kreativa diskussioner som trots allt förs ute i kommuner och landsting.