prot · GW09112 · 2009-05-06 00:00:00 — En annan del handlar om att minska konsekvenserna av alkoholmissbruk som en följd av ohejdad gränshandel en gränshandel som göder den internationella brottsligheten och skadar våra ungdomar. Det handlar även om att försäkra sig om att konsumenter känner trygghet när det gäller maten. I ett tryggt finns det möjlighet att få vård i ett annat EU-land. Det måste införas ett tydligt system för livsmedelsmärkning, till exempel bättre ursprungsmärkning av fisk och andra olika typer av livsmedel, och en särskild märkning av genmodifierade produkter enligt vår uppfattning. I ett tryggt fattas besluten nära oss och effektivt. EU finns inte till för sin egen skull. EU får vårt uppdrag till samarbete mellan länderna för att hantera gemensamma utmaningar och på så sätt skapa trygghet för medborgarna. Det bästa för varje enskild person och varje familj ska vara utgångspunkten för beslut inom EU. Rätt beslut på rätt nivå; det är innehållet i subsidiaritetsprincipen, en i kristdemokratisk politisk filosofi. Med dessa kommentarer, fru talman, vill jag yrka bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande nr 10. 24 () replik: När man lyssnar på framstår det lite grann som att allt bra som händer i och i världen är EU:s förtjänst och att alla problem kan lösas med mer makt åt EU. Att gränskontrollen inom EU avskaffats har möjliggjort den enorma smugglingen och också den helt lagliga införseln av alkohol som skapat de alkoholproblem som helt riktigt kritiserar. Det verkar inte som om ser ett samband mellan att man avskaffar gränskontrollen och att det därmed uppstår problem. Det är ett exempel på att missar att överföringen av makt till EU skapar nya problem. I värld är EU enbart det som är bra. Jag har noterat att samtliga ledamöter i majoriteten citerat när hon sade några vänliga ord om att regeringen numera deltar mer på möten och kanske också gav uttryck för en liten, förtäckt kritik av sin gamle meningsmotståndare . Är säker på vad exakt menade? Har han talat med henne? Det låter som om hon kritiserat de rödgröna för bristande samordning i EU-frågor. 25 () replik: Det är inte alls så att inte har konstaterat att vi har problem med gränshandel, men det finns en baksida i all politik. Vi lever just nu i en värld som av tekniska och kommunikativa skäl är mycket mer öppen än . Människor reser, rör på sig. Vi vill köpa och sälja. är ett mycket handelsberoende land. Vår välfärd bygger på att vi har mycket kommunikation med omvärlden. Vi har valt öppenheten av många skäl, också politiska, men det finns en gränsproblematik som är mycket bekymmersam. Ett tydligt exempel på det är importen av alkohol. Den är vi mycket medvetna om, och vi vill bekämpa den på ett öppet och tydligt sätt. Vi har inte förbisett den, och därför tog jag också upp den i mitt anförande. 26 () replik: Ett bra sätt att bekämpa importen av alkohol är att återinföra gränskontroller och vettiga nivåer på hur mycket alkohol man får ta med sig över gränsen. Jag vill återigen ställa en fråga om uttalande som majoriteten så har refererat till . Jag finner det ganska osannolikt att skulle ha kritiserat sina vänner i den socialdemokratiska regeringen och sagt att den nya, borgerliga regeringen har större inflytande. Visst, de har haft bättre kontakt med kommissionen och också haft en policy att delta i alla möten direkt i stället för att skicka en statssekreterare. Jag kan förstå att kommissionen uppskattar det. Men även majoriteten måste väl erkänna att den tidigare socialdemokratiska regeringen hade ett stort inflytande i EU. Alla de undersökningar som gjorts om hur förhandlingsspelet i ministerrådet går till visar att redan på den tiden hade stort inflytande i förhandlingarna. var en av de starkaste spelarna i förhållande till sin styrka. Det är ingenting nytt. Så har det varit tidigare. Det beror på att vi har bra tjänstemän och en bra förhandlingskultur samt att vi har många tjänstemän i som jobbar med förhandlingarna. försöker regeringen ta kredd för ett förhållande som funnits ganska länge, att vi har en seriös förhandlingsorganisation i , och därför känns det lite underligt att kan vara så säker på exakt vad menade. Har pratat med henne? 27 () replik: Jag är lika förvånad och gav också uttryck för det. Jag har inte pratat med , men hon var mycket tydlig. Det var ingen tvekan om vad hon menade, och därför blir jag än mer konfunderad. Jag tyckte att jag kunde konstatera och kanske dra en slutsats av vad hon egentligen menade. Jag ser skillnaden mellan uppfattningarna på den rödgröna avbytarbänken och kan nästan känna ångesten inför att ni, ifall ni fick makten, , skulle åka till tillsammans. Skulle ni åka till ? Skulle ni bli eniga om detta? Eller hur skulle det gå? Jag ser förklaringen till uttalande framför mig när jag hör oppositionen i debatten, och det var det jag ville ge uttryck för. Jag tror att jag har träffat rätt. 28 Statsrådet (): Fru talman, ärade ledamöter, åhörare! Jag vill inleda med att tacka för möjligheten att få komma hit och delta i diskussionen med anledning av två betänkanden, årsboken om EU 2008 och kommissionens årliga strategi . Som många har påpekat är det en vältajmad tid för debatt. Det händer mycket spännande i . Det firas Europavecka runt om i landet. Det är bara en månad kvar till Europaparlamentsvalet, och firas minnet av att lade fram sin plan om att ställa fransk och tysk kol- och stålproduktion under gemensam kontroll. Därför firar vi i alla länder. Den planen ledde som alla vet till att sex länder, präglade av krigets fruktansvärda fasor, bildade , som är ursprunget till dagens EU. har det hänt mycket. har gått från en splittrad kontinent till en enad union. Samarbetet har stärkts på en mängd områden. De möjligheter och fördelar som samarbetet ger oss har blivit alltmer självklara. Det är fullkomligt naturligt att resa, studera och arbeta i . Som ett exempel på detta kan jag nämna det kanske inte helt välkända i Cluj-Napoca i , Drakulas hemtrakter. Där läser 96 svenska studenter på läkarutbildningen. , huvudstaden på , har fått sin första koloni av unga svenska telefonförsäljare. Och Torremolinos, känt som ett paradis för semestrande svenskar och svenska pensionärer, har blivit hemort för tusentals svenska seniorer. De har tagit med sig pensionen och flytt vinterkylan här hemma. Allt detta var otänkbart . är det verklighet. Tänk tanken hur skulle se ut om vi inte hade varit med i det europeiska samarbetet. Hur skulle vår välfärd ha utvecklats om vi hade stått vid sidan av när våra grannländer hade jobbat tillsammans allt tätare? Utvecklingen inom EU fortsätter och ställs ständigt inför nya frågor. Många av dem behandlas i den skrivelse som vi har skickat till och som debatteras. Vi redovisar där vårt agerande i EU-frågor . Vi visar att regeringen är en aktiv part i det europeiska samarbetet. Vi är med och driver det europeiska samarbetet framåt, vi förankrar våra ståndpunkter här hemma, vi är måna om täta kontakter med , och vi tar ansvar för resultaten. Det har, som sagt, gjorts saker i det europeiska samarbetet som jag tror skapar förutsättningar för en vardag där vi kan känna oss mer trygga och fria i . Jag skulle vilja lyfta fram några exempel. Vi har verkat för att föra frågan om en utveckling och förstärkning av den inre marknaden högre upp på EU:s agenda. Vi har drivit på arbetet med den så kallade Östersjöstrategin och hoppas att den ska kunna antas . Vi har varit pådrivande i åtgärder som stimulerar kvinnligt företagande och hållbar näringspolitik. Vi har fört EU:s samarbete om brottsofferfrågor framåt. Vi fortsätter att vara en stark röst i utvidgningen, och vi fortsätter att vara pådrivande i arbetet för att modernisera och reformera den gemensamma jordbrukspolitiken. Det polsk-svenska initiativet om samarbetet i det östra partnerskapet kommer, som många ledamöter sagt, att sjösättas i . Det finns anledning att prata om det som har varit, men också om det som ska bli. Det här är ett tillfälle att prata om framtiden som också många ledamöter har tagit. En fråga där vi kommer att återkomma och där vi ser nödvändigheten av europeiskt samarbete väldigt tydligt är den ekonomiska krisen. Den har drabbat , och världen med stor kraft. För inte så länge sedan var jag i republiken . Där är det ekonomiska läget akut. Tyvärr tvingas människor gå från hus och hem. En del har inte längre råd att betala för sina barns utbildning. Situationen i är mycket allvarlig, men den är tyvärr inte unik i . Trots det allvarliga läget måste man tänka: Vad hade hänt i under den värsta ekonomiska krisen på mycket länge om 27 länder hade försökt lösa problemen på egen hand? Jag tror inte att det hade fungerat. Jag är övertygad om att vi i alla fall har kunnat mildra de värsta effekterna av krisen genom ett snabbt och gemensamt agerande inom EU. Jag är övertygad om att framtiden för den ekonomiska utvecklingen, för tillväxten och för jobben avgörs av hur väl positionerar sig i en värld som präglas av helt nya förhållanden, nya konkurrenser och nya marknader. EU måste genomföra genomtänkta reformer . Jag tror att det är möjligt för ekonomier att åter kunna blomstra. En viktig del i detta handlar om att påskynda genomförandet av EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning, det som vi kallar Lissabonstrategin. Att EU behöver en sådan även när den nuvarande löper ut är uppenbart. Enligt regeringens åsikt måste arbetet med den framtida Lissabonstrategin inriktas på en tydligare fokusering och tydligare prioritering av vad som behöver göras. Det handlar om insatser för att öka den externa och interna öppenheten för att tillvarata globaliseringens möjligheter. En ökad öppenhet och en fungerande marknad är centrala förutsättningar för att stärka konkurrenskraften. Regeringen kommer därför att fortsätta att verka för en tydlig integrering av handelsdimensionen i Lissabonstrategin. Det handlar också om reformer för att stärka konkurrensen, främja ett bättre och mer innovativt företagsklimat i och skapa fungerande arbetsmarknader som kan ge plats åt fler på arbetsmarknaden och minska utanförskapet. Det livslånga lärandet, forskningen och hur vi kan anpassa våra ekonomier och göra dem mer ekoeffektiva är också en viktig del i strategin. Vi hoppas att kunna lägga en grund för detta, så att sedan under sitt ordförandeskap kan knyta ihop säcken. hålls inte bara ett toppmöte om det östliga partnerskapet utan också ett extra socialt toppmöte mellan trojkaländerna: , och . Statsministrar, arbetsmarknadsministrar och arbetsmarknadens parter kommer att träffas i . Mötet hålls med anledning av det allt sämre arbetsmarknadsläget. Syftet är att försöka skapa en enad syn när det gäller de viktigaste åtgärder vi kan vidta för att mildra krisens effekter på sysselsättningen nationellt och i EU. Jag hoppas att det kan leda till rekommendationer och prioriteringar. Klimatfrågan har många nämnt, och det med rätta. Det är troligen vår generations stora ödesfråga. läste vi i Brundtlandrapporten uppmaningen att världen måste anstränga sig för att främja en hållbar ekonomisk utveckling som inte utarmar våra resurser och skadar miljön. Rapporten slog då fast en definition av hållbar utveckling som fortfarande håller: En hållbar utveckling tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov. Mycket har hänt, men mycket arbete återstår. Jag tänker naturligtvis på det intensiva arbetet med att få ett nytt klimatavtal på plats. I det arbetet spelar och kommer att spela en mycket stor roll. Det är en komplicerad fråga att EU före ska enas om bördefördelningen mellan medlemsländerna. Det blir en stor utmaning för som ordförandeland i EU att leda det arbetet. Det finns länder i världen och i EU som hävdar att vi inte har råd att satsa på klimatet just . Men vi säger att det är tvärtom. Vi har inte råd att låta bli. Som det ser ut nu kan den ekonomiska krisen användas som en möjlighet att ställa om våra samhällen, göra våra ekonomier grönare och skapa en mer hållbar utveckling. Det här kommer att skapa mer tillväxt och mer klimatsmarta jobb. Högt upp på EU:s agenda står också frågor som handlar om energi och om hur vi gemensamt ska agera för energiförsörjning. Det handlar om frågor som rör migration, gemensamt asylsystem, brottsbekämpning, brottsoffers rättigheter, EU:s fortsatta utvidgning och EU som utrikespolitisk aktör. Alla de här frågorna står på dagordningen och kommer att spela roll under det svenska ordförandeskapet, men också längre fram. De här frågorna kommer också säkert att vara föremål för debatt i Europaparlamentsvalet, för de visar att EU påverkar. EU påverkar vår vardag. Därför måste vi påverka EU. Därför är det viktigt att regeringen driver en aktiv politik, att gör det och att vi hittar möjligheter för den enskilde medborgaren att göra sin röst hörd. Lissabonfördraget är en sådan möjlighet. Medborgarna får mer att säga till om. Det skapar ett öppnare och mer demokratiskt och beslutskraftigt EU. Det gör att blir likvärdigt som lagstiftare, vilket ökar legitimiteten, kontrollen och ansvarsutkrävandet. Som många har sagt röstar om Lissabonfördraget. Också jag hoppas på ett ja. Jag tänker på valet om en månad till . Undersökningar visar att fler svenskar än någonsin är positiva till det europeiska samarbetet. tyder undersökningar på att intresset för att rösta är litet. Jag hoppas att vi här oavsett partifärg och vad vi tycker ändå kan enas om att vi tillsammans har ett stort ansvar för att förmå människor att använda sin rösträtt , öka valdeltagandet och på olika sätt uppmuntra till debatt om EU-frågor. För att vi ska lyckas tror jag att det är viktigt att vi för en debatt om de sakfrågor som engagerar människor, hur vi vill lösa klimatfrågan, hur vi kan skapa nya jobb, hur vi kan använda EU för att bekämpa trafficking och organiserad brottslighet, frågor som gör att EU tar plats vid köksbordet. Det kan handla om hur man väljer vård i , att vi vill veta varifrån vårt kött kommer eller att vi vill rädda EU och från algblomning. Vi måste också berätta att EU-politik är inrikespolitik. Väldigt många frågor som berör oss i det dagliga livet, alltifrån sophantering till livsmedelskontroll och priser på mobiltelefonsamtal, beslutas i . Att initiera den här diskussionen kräver ett stort engagemang på alla nivåer: i , där våra ledamöter, kandidater och framtida ledamöter gör ett fantastiskt jobb, i regeringen, i , i kommuner och i landsting. Jag ser fram emot att delta i den diskussionen och hoppas att få göra det med er. I detta anförande instämde () och (). 29 () replik: Jag tackar för att hon är här i debatten. Det uppskattar vi allihopa. uttrycker sig väldigt förbindligt om EU-arbetet, vad som gjorts och vad EU ägnar sig åt . Jag tror i princip att alla i den här kammaren kan skriva under på att det var kloka och bra saker som gjorde, utifrån beskrivning. Hon sade att det har gjorts och sagts saker som har fört utvecklingen framåt och varit positiva, ungefär så. Problemet är vad som kanske inte har sagts från den sida. Därför vill jag fråga : Vad har gjorts och sagts av den på EU-nivå när det gäller arbetsrätt och möjligheten att ha ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden och att försvara den svenska kollektivavtalsmodellen? Det trojkamöte med arbetsmarknadens parter som EU-minister nämner ska handla om jobbkrisen. Det är bra. Jag tror att det är viktigt att vi tillsammans i EU och och också tillsammans med andra olika ekonomiska områden i världen försöker betvinga jobbkrisen. Men kommer det att på det här mötet från svensk sida lyftas frågor om ordningen på arbetsmarknaden? Är det viktigt att hantera jobbkrisen med arbetsrätten? Ska vi ha mer eller mindre av ordning och reda vad gäller arbetsrätten? Kommer några sådana frågor att tas upp på trojkamötet? 30 Statsrådet () replik: Jag tänkte nästan att skulle resa den här frågan. Den brukar komma upp. Jag brukar tillsammans med många andra statsråd få den här frågan. Svaret är lite tjatigt, men detsamma: Vi upplever inte att den svenska modellen är hotad. Vi upplever att den arbetsrätt som vi har hemma i princip fungerar. Den kommer att bli föremål för någon mindre justering efter utredning. Remissvaren håller nu på att sammanställas. Det återkommer vi till med. Det pågår en del översyn av implementeringen och tolkningen av utstationeringsdirektivet, där vi har varit engagerade och där arbetsmarknadens parter sitter. sitter som ordförande i i de samtalen. Vi tycker att det är bra att de pågår. De försiggår såvitt jag vet i konstruktiv anda. Det kommer inte, som vi ser det, att leda fram till en förändring av utstationeringsdirektivet. ställde inte den frågan, men jag svarar ändå på den. Vi kommer inte att förorda att det ska omförhandlas. Jag är inte riktigt säker på om Socialdemokraterna verkligen vill det heller. De säger ofta: Pratar ni om arbetsrätt? Prata och prata, vad är det vi ska prata om? Det finns tillräckligt många problem och hotbilder att prata om. Då behöver man inte lyfta det som man inte ser som ett problem. Vi tycker att den europeiska arbetsrätten fungerar i huvudsak bra. De justeringar som behöver göras ska vi göra på hemmaplan. I övrigt har utstationeringsdirektivet en plats i , och vi ska försvara det. Vi ser inget behov av att omförhandla det. Därför kommer vi heller inte att resa frågan, vare sig eller . 31 () replik: Jag får tacka för det mycket tydliga svaret. Regeringen har inte för avsikt att lyfta de här frågorna. säger: Vi upplever inte att den svenska modellen är hotad. Vi kan konstatera att en majoritet av uppenbart upplever att den är hotad och att den arbetsrättsliga situationen i är hotad. Man vill att vi ska förändra olika EU-regleringar för att säkra arbetstagarnas trygghet och rättigheter. Det finns en majoritet för det i . De har antagit en rapport, och en majoritet står bakom den, en bred majoritet. Där finns förslag som inte vill lyfta. Då är det kommande EU-valet viktigt. Det handlar om vilka som ska få sitta i , och kommissionärerna ska godkännas av . Ni ser det inte som ett problem. En majoritet i ser det uppenbart som ett problem. Det kommande svenska ordförandeskapet måste jag fråga lite om. Jag anar svaret på den första frågan. Kommer ni att ta tillfället i akt under det svenska ordförandeskapet att driva svenska viktiga intressen såsom just arbetsmarknaden och arbetsrätten? Kommer ni att ta tillfället att driva frågan om frigivandet av ? Hur kommer ni att hantera utvidgningsfrågor? Är fortsatt EU-utvidgning en prioriterad fråga för under ordförandeskapet? Är den beredd att om självt vill ställa först i kön? Eller kommer man att få ställa sig sist i kön av ansökarländer? 32 Statsrådet () replik: Det var många frågor . Jag fick inget svar på min fråga: Vad menar ni med lyfta? Vill ni att utstationeringsdirektivet ska omförhandlas? Jag tror att det vore en olycklig väg att gå. Det kommer inte att förbättras. Det var inte heller åsikt. En majoritet antog rapporten där man pratar om arbetsrätt. Arbetsrätt är viktiga frågor, men förslagen där var inte särskilt konkreta. Majoriteten kunde inte enas om något konkret förslag, bland annat inget om omförhandling av utstationeringsdirektivet. Vi får säkert anledning att återkomma till detta i Europaparlamentsvalet. Det är bra att det finns en fråga att prata om där, men då får ni också precisera vad ni menar med lyfta. Vi kommer inte att lyfta frågan under det svenska ordförandeskapet. kritiserade i sitt första inlägg att regeringen inte har presenterat prioriteringarna . Jag kan försäkra att det kommer. Vi för just samtal med om vilken dag som statsministern ska göra detta. Det är brukligt att man gör det mycket sent. Det gjorde även . Det håller sig till traditionen. I går var det samtal med partiledarna, där de informerades om hur resonemanget går. Vi försöker att göra detta så öppet som möjligt. När det gäller är det inte en fråga vi kommer att driva under ordförandeskapet, för den driver vi . Dag och natt arbetar människor på UD för att försöka få fri. Det kommer vi att fortsätta att göra till den dag hans barn och hans hustru får se honom fri i . Det är en mycket angelägen fråga. Utvidgningsfrågorna är mycket viktiga för . är en av de starkaste påskyndarna för utvidgningen. Vi är glada att vi har ett brett parlamentariskt stöd för detta i . Det är dock inte helt okomplicerat. Det höjs allt fler röster för att bromsa upp den här processen. Vi hoppas kunna driva förhandlingarna vidare med och med . Vi skulle naturligtvis gärna se en ansökan från . Det beror på det isländska folket. Ställa sig först i kön kan man inte göra. Alla länder måste uppfylla kriterierna. Naturligtvis uppfyller väldigt många av kriterierna redan, så förhandlingarna med dem går säkert snabbare än med många andra länder. 33 HANS () replik: Jag har egentligen planerat att använda det här replikskiftet för att fråga om kollektivavtalen. Det är en ödesfråga, både för den svenska arbetsmarknadsmodellen och för löntagares rättigheter runt om i hela . Men jag kan inte ha någon större förhoppning om att jag skulle få något mer välvilligt svar än vad precis fick. Jag vill därför lyfta en annan fråga. Jag har under flera replikskiften här, som jag tror att EU-ministern har hört, lyft frågan om hur man konkret kommer att jobba med frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter under det svenska ordförandeskapet. Jag har inte kunnat få några konkreta svar på vad man konkret kommer att göra under ordförandeskapet. Det förstärker den oro som jag har och som jag vet att många organisationer har, både här i och runt om i , för att under sitt ordförandeskap kommer att låta de frågorna försvinna bort från dagordningen eller nedprioriteras. Jag förespråkar inte, och det tror jag inte heller att någon annan gör i den här kammaren, att vi ska ha en reglering på EU-nivå när det kommer till frågor om abortlagstiftning till exempel. Men det finns en lång rad saker som skulle kunna göra och som vi kan göra på EU-nivå, för vi ser att abortmotståndare, mörkerkrafterna i , och , påverkar EU . Då skulle vi på motsvarande sätt som ett progressivt land som har stått upp för kvinnors rätt till sin egen kropp kunna påverka utvecklingen i EU. Jag skulle vilja fråga EU-ministern några konkreta saker. Är i sitt ordförandeskap berett att presentera rådsslutsatser om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter? Är man beredd i sitt ordförandeskap att ta upp frågan om riktlinjerna för EU:s gemensamma biståndspolitik och se om man kan stärka fokuset på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter? Är man beredd i sitt ordförandeskap att i utvidgningsdiskussioner lyfta de frågorna? Tyvärr, som vi har diskuterat här , får vi nu äta upp att vi valde att inte lyfta de frågorna i förhandlingar med länder som , , och . Min sista fråga: Vad kommer man under det svenska ordförandeskapet att göra för att fler länder ska genomföra de internationella överenskommelserna från FN-konferenserna i och ? 34 Statsrådet () replik: Jag tackar för de här frågorna som är otroligt viktiga. Jag håller med om det. Vi kommer att på olika sätt försöka driva den här frågan. Det kommer att hållas European Development Days, ett gigantiskt möte i som samlar säkert tusen deltagare, ministrar och representanter för olika föreningar, organisationer och NGO:er som jobbar med biståndsfrågor. Där kommer frågor om mänskliga rättigheter, jämställdhet och SHR att tas upp. Exakt vilka slutsatser och vad det kommer att koka ned till är lite för tidigt att säga , men det kommer att finnas med. Det kommer också att i , tror jag, möjligen september jag kan kolla upp det hållas ett NGO-forum med fokus på mänskliga rättigheter som ordförandeskapet då leder med olika organisationer som jobbar med bistånd och utveckling. Där kommer de här frågorna också att lyftas.