prot · GW0992 · 2009-03-26 00:00:00 — Det har visat sig att antalet dagar för vård av sjuka barn inte har minskat alls trots kontrollsystemet. Om man däremot inför och förstärker kontroll av skattesystemet får man faktiskt resultat, . var vi hos och pratade om deras verksamhet. Det var den socialdemokratiska gruppen i skatteutskottet. Där berättade man om de grova skattebrott som de jobbar med att utreda. Men de berättade också att de upptäcker en hel del annat lite mystiskt, lite otydligt, lite oklart som borde behöva kontrolleras. Men det får de inte berätta för . De får inte tipsa om att man borde gå in och göra en kontroll, för det sätter sekretessbestämmelserna stopp för. med sin polisbakgrund borde väl inse problemet med att man inte kan föra en diskussion om var kontrollen ska sättas in. Jag förstår att det kan vara svårt att ta ställning till den här sekretessfrågan så här plötsligt och lustigt. Men jag utgår från att den borgerliga majoriteten ser till att göra någonting åt det här eftersom ni inte har någonting annat att komma med. 168 () replik: Jag delar inte din uppfattning, , när det gäller synen på kontroller och liknande. Det är helt uppenbart att vi här har olika ideologier. Men det är också så att en hel del av de här problemen utreds för tillfället. Vi får se var man hamnar. Även om vi har lite olika syn på saker och ting tror jag att vi är överens om en sak, nämligen att de skatter som den här församlingen stiftar lag om också ska betalas. Sedan får vi hitta olika vägar för att gå i mål med det. Men det är väl helt klart att skattekilar är ett stort bekymmer. Och när det är otroligt lönsamt att undvika att gå den vita vägen ökar naturligtvis människors frestelser, som kanske gör att man går fel väg. Därför tror jag att vi ska fortsätta jobbet med att få ned skattekilar, så att det lönar sig att begära det här kvittot. Jag tror att vi kommer att få se betydligt mer av det nu när även ROT-avdragen kommer på plats. Vi döper nu om det till HUS-avdrag det är RUT-avdrag och ROT-avdrag. När det gäller sekretessen delar jag uppfattning. Vi måste naturligtvis samordna och se till att myndigheter som hittar konstigheter ska kunna tipsa om det. Det är ju inte krångligare än att den som jobbar i kommunen är skyldig att anmäla missförhållanden om man i sin tjänst får veta att till exempel barn mår dåligt. Om det är som säger kan jag mycket väl ställa mig bakom en förändring där. 169 (): hemma i min kommun fanns det en socialdemokratisk kommunpolitiker som i debatt efter debatt hävdade: Om solen skiner är det den socialdemokratiska regeringens förtjänst, och om det regnar är det borgarnas fel. Ungefär samma anda kan man tolka i oppositionens inställning i de skrivningar som finns i reservationer och särskilda yttranden i det här sammanhanget. Debatten om svartjobben har varit en följetong här i kammaren. Vi är alla överens om problemen. Vi är alla överens om att åtgärder måste vidtas mot svartjobben. Och vi är alla överens om mängder av de åtgärder som också har vidtagits. Det vore också intressant att göra en analys av varför vi har så mycket svartjobb som vi har i det här landet. Beror det på ett för högt skatteläge? Beror det på eftergivenhet av regeringen? Eller vad beror det egentligen på? Det vore intressant att få en vetenskaplig genomlysning av den här företeelsen, för vi kan konstatera att det inte är någon ny företeelse. I bedömningar var skattefelet 1998, under den socialdemokratiska regeringen, 8090 miljarder, vilket motsvarade av bnp. , under , var det 100120 miljarder, vilket motsvarade av bnp. Och 2007 var det, som sagt, 133 miljarder, vilket också motsvarade av bnp. Vi kan se det här i ett nordiskt perspektiv. Man beräknar att skattefelet då utgör någonstans mellan 2 ½ och av bruttonationalprodukten. ligger alltså högt i jämförelsen, med sina . Jag vill med det här återigen klart betona att svartjobb inte är en ny företeelse. Grunden, enligt min mening, är en långvarig söndring i synen på skatter i det här landet. Ett stort ansvar vilar därför på den regering som till stor del innehaft makten . Socialdemokraterna, om vi ska prata klartext, har i det här sammanhanget ett osedvanligt stort ansvar för de förhållanden som vi har . Det förvånar mig därför att man för fram debatten som man gör och att man använder de ordvändningar som man gör i sina reservationer och särskilda yttranden. Välfärden är gemensam. Den betalas gemensamt, och ansvaret för att den fungerar är också ett gemensamt ansvar. Det är inte någon annan som betalar notan. Det är vi själva. Om man nu snyltar på systemet snyltar man på sina närmaste, alltså på dem som sköter sig. Det synsättet har knappast genomsyrat den allmänna inställningen till skatter och viljan att betala skatt . För att få den här inställningen måste skattesystemet göras enkelt och lättförståeligt. Man måste alltså förstå varför man ska betala skatt. Uttaget av skatt måste också stå i relation till vad man får ut från den gemensamma sektorn. För att nå det här målet fordras ett enkelt och lättfattligt skattesystem som därmed också kan uppfylla den legalitet som fordras. Att det är ett stort problem visar också bedömning: Det är ca 800 000 svenskar som har utfört något svartarbete. Den arbetsinsats som de har gjort motsvarar, enligt , 66 000 helårsarbeten. beräkningar visar att försnillas från skatten. Åtgärdsprogrammet för att komma åt skattebedrägerier har varit omfattande, men fler åtgärder fordras. Genomförda kontroller visar att kravet på personalliggare för frisörer och restauranger och därmed sammanhängande oaviserade besök har medfört att ca 4 000 svarta jobb har tvättats vita. Inom byggsektorn har en omvänd momsskyldighet införts som åtgärd för att komma åt de svarta pengarna. Den här åtgärden hyllas av många men kritiseras av lika många. Därför är det bra att man nu också ser över det här systemet. Har det gett de effekter som man är ute efter? hanterade vi här i kammaren frågan om räntesnurrorna, som fanns i många företag, kommuner och landsting. beräknade att räntesnurrorna minskade skatteunderlaget för samhället med 7 miljarder . Därför avskaffas de. Även möjligheten att sälja fastighetsbolag via handelsbolag och utländska kontakter för att på så vis undgå beskattning har undanröjts. Den här skattesmitningen går populärt under benämningen ask och har använts av såväl kommuner som fastighetsbolag. De här transaktionerna beräknades uppgå till , i förluster, och 6,7 miljarder för nedskrivning av lagerandelar. Det intressanta med den här skatteplaneringsformen är att den har frodats under den socialdemokratiska regeringen utan att man gjort någonting åt det. Alliansregeringen däremot meddelade efter en snabbutredning i en skrivelse att man kommer att stoppa den här typen av transaktioner. Jag vill med det här understryka att förekomsten av skatteflykt, svartjobb och därmed negativ inställning till att bidra till vår gemensamma sektor frodades under de socialdemokratiska åren. Det positiva i sammanhanget är att näringarna arbetar aktivt för att komma ifrån svartjobb. Mest framträdande i det här arbetet har byggsektorn varit, där såväl de fackliga representanterna som arbetsgivare har vidtagit åtgärder för att minimera svartjobben och fusket. Här är det en fråga om såväl marknadskonkurrens på lika villkor som uppfyllande av kravet på att alla måste bidra till vår gemensamma välfärd. Det arbetssätt som byggbranschen har antagit är ett bra exempel på hur man kan förändra attityder i samhället. Grundsynen att alla behövs i samhällsarbetet genomsyrar det här arbetet. Förståelsen och därmed transparensen i skattesystemet är en del i att komma till rätta med svartjobben. Därför är det positivt om arbetsgivare på de anställdas lönebesked beskriver hela kostnaden för arbetet. Vad är en arbetsgivaravgift, vart går arbetsgivaravgiften och hur hög är den? Får de anställda förståelse för kostnaden för arbete och varför den är så hög inser alla dessutom vikten av att alla är med och delar på bördan. Vi har sett för lite av denna pedagogiska uppbyggnad på det här området. Här finns mycket att göra. Här tycker jag att kommuner och landsting borde gå i täten i förändringsarbetet. Avslutningsvis lever många kvinnor i flykt av olika orsaker. Många förföljs och hotas ständigt. Regeringen tillsatte därför som lade fram sitt förslag . Förslaget har remissbehandlats och bereds i departementet. I det sammanhanget framförs det i ett särskilt yttrande att nuvarande regler är otillräckliga och att regeringens handlingsplan inte fungerar. Men det var ju just därför som utredningen tillsattes. Då är det förvånande att två partier, som hade ett avgörande inflytande på regeringens arbete så sent som , uppenbart för fram kritik mot nuvarande regering som faktiskt har tagit tag i frågan på ett bra sätt. Jag tycker att det är lämpligt att vi väntar intill dess att regeringen och departementet kommer med en proposition i det här ärendet och tar debatten då. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag på samtliga punkter. I detta anförande instämde och (båda c) samt (). 170 (): Jag vill fästa uppmärksamheten på en motion som i sin enkelhet är mycket bra, tycker jag. Den motion som jag tänker på heter Sk303 och kommer från en av mest kunniga näringslivspolitiker, . Den handlar om ett bättre sätt att betala in F-skatt för företagare. Alliansen har redan gjort mycket, inte minst inom skatteområdet, för att underlätta och stimulera företagande i . Vi har gjort det billigare och enklare att anställa. Vi har infört skattesubvention för hushållsnära tjänster. Vi har avskaffat förmögenhetsskatten. Vi har reformerat 3:12-reglerna. Vi har förlängt redovisningsperioden för moms. Vi har avskaffat medfinansieringen i sjukförsäkringen. Vi har sänkt bolagsskatten. Men visst finns det mer att göra. Här skulle jag kunna hålla ett litet anförande om vad tycker när det till exempel gäller att slopa värnskatten, att det behövs rättvisare trygghetssystem och att vi behöver jobba mycket, mycket mer med att få in entreprenörskap i skolan, men det tänker jag inte göra den här gången. Det är ändå viktigt att poängtera att en politik som förbättrar villkoren för och som underlättar för dem som vill starta företag är en god arbetsmarknads- och välfärdspolitik. förslag innebär att F-skatten ska dras från det faktiska resultatet i stället för, som , utifrån en preliminär beräkning, ett månadsgenomsnitt på ett förväntat årligt belopp. Till skillnad från löneanställda har företagarna mycket varierande vinster från månad till månad men också . Av den anledningen är den preliminära F-skatten som vi har vansklig. Det är ofta mycket svårt att förutse storleken på kommande årsinkomster, särskilt under ett uppbyggnadsskede eller i lågkonjunktur. Det system som vi har kan väl ses som en rest från när det var svårt, eller i alla fall svårare, att taxera just den här typen av varierade inkomster annat än en gång . Men kanske är tekniken snart mogen för att införa en F-skatt som baseras på företagets faktiska resultat i stället för på ett uppskattat snittresultat. har fattat beslut som har gjort att villkoren för att få F-skattsedel har förbättrats, och det är bra. Men behöver vi också se till att villkoren för att betala F-skatten förbättras. beslutade för någon vecka sedan att göra skattereduktionen för hushållsnära tjänster enklare och mer kundvänlig. Det beslutet fattade nästan exakt efter att tillsammans med och presenterade just ett sådant upplägg. Jag kan konstatera att ibland tar det sin stund innan bra förslag finner sin väg fram till den rätta voteringsknappen, så motionen om förbättrade villkor för betalning av F-skatt ligger möjligen lite före sin tid. Och även om skatteutskottet just nu inte är berett att tillstyrka den, tror jag att det behövs möjligheter till ett enklare sätt att betala F-skatt baserad på faktiska belopp. Jag vill tacka för att han på ett så förtjänstfullt sätt lyfte fram de mycket märkliga och olyckliga trassligheterna som har drabbat en företagare i min hemstad . Det är ett väldigt tråkigt exempel på en situation som gör att folk lite tappar tron på det svenska skattesystemet. Avslutningsvis vill jag helt kort ta upp en helt annan fråga. Jag vill gärna instämma med och om behovet av ett starkt skydd av personuppgifter för kvinnor och barn som har flytt undan hot och misshandel. Vi vet att sekretessmarkeringar och så kallad skyddad identitet tyvärr inte alltid fungerar. Det är inte bara hypotetiskt som det kan få fruktansvärda konsekvenser. Vi vet att det händer i verkligheten, och det är helt oacceptabelt. Jag kan inte nog betona det som så förtjänstfullt lyfte fram, nämligen hur viktigt det arbete som görs är för att ytterligare säkra hanteringen av skyddade personuppgifter och underlätta för alla dem som befinner sig i en mycket utsatt situation. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastighet Föredrogs skatteutskottets betänkande 2008/09:SkU23 Allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastighet. 171 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 1 om företagande och investeringar samt reservation 3 om skattevillkor för boenden. Betänkandet som vi ska avhandla här gäller beskattning av företag, kapital och fastigheter, men när man läser betänkandet kan man göra en reflexion, att borgerliga riksdagsledamöter är väldigt ivriga förslagsställare när det gäller skattesänkningar och åter skattesänkningar. Det kanske inte är så konstigt eftersom det verkar vara drivkraften och själva essensen i en moderatstyrd politik. En annan fundering som kan vara relevant i sammanhanget är att det inte verkar spela någon roll vilket ekonomiskt läge vårt land befinner sig i. Om man har bekymmer och problem vill man lösa dem med sänkta skatter. I dagens läge i med en arbetslöshet som rusar upp mot och med en av de högsta ungdomsarbetslöshetssiffrorna, , lånar regeringen till skattesänkningarna. Kontrollfrågan som vi socialdemokrater gärna vill ställa till regeringstrupperna här i är om ni inte inser och ser att det finns ett klart och tydligt samband mellan skattenivåer och ambitionsnivåer för välfärdens omfattning och åtaganden. Nog måste väl även ni inse att kraftigt sänkta skatter får konsekvenser för möjligheterna att bedriva en bättre skola för barnen eller varför inte för att stärka konkurrensen hos vårt näringsliv, utveckla sjukvården och så vidare. Vi fick en ganska klar bild av det här och jag med flera när vi var i . Där träffade vi arbetsgivarorganisationen som bland annat representerade koppargruvorna. Det är framför allt två saker som jag kommer ihåg därifrån. Det ena är att denne arbetsgivarrepresentant klagade över skatterna och skattenivån i , att det var omöjligt att förändra dem. Det andra var att han klagade på att det var en urusel utbildningsnivå i . hade en skattekvot motsvarande . Lägre skatter betyder att vi naggar på möjligheterna till bättre välfärd. Skattedebatten blir också ofullständig eller otillräcklig när man bara ser till effekterna av enskilda skatteförändringar. Därför måste man se till de samlade effekterna av alla skatter och det som är skattefinansierade utgifter. Tyvärr gör ni inte det i majoriteten. Ni ger er på varje skatteslag med stor iver utan att se till helheten eller konsekvenserna. Det är i regel lätt att se fördelar med sänkningar av en enskild skatt, men det är inte lika självklart att man hittar vinster om man lägger ihop vad som kan krävas av förändringar i de skattefinansierade åtagandena. Vi i oppositionen har fått höra regeringen försöka briljera med att de stora genomförda skattesänkningarna kunnat göras utan konsekvenser för finansieringen av den gemensamma välfärden. De stora skattesänkningarna har dock riktats till den rikare hälften av befolkning på den andra hälftens bekostnad. När nu lågkonjunkturen ramlar ned över landet och jobbkrisen står för dörren räcker inte våra skatteintäkter för att upprätthålla nivån på välfärdstjänsterna. Det inser ni också. Staten lånar till skattesänkningar. Kommunernas ekonomi rasar. Det senaste jag hörde var att 350 miljoner ska tas bort i kommun. Ni förstärker jobbkrisen genom att tvinga kommunerna till uppsägningar av vårdbiträden, lärare, sjuksystrar och civilanställda inom polisen, för att några exempel. Självklart är det så att skattesänkningar på motsvarande får stora negativa konsekvenser. Vi vet alla att efter en högkonjunktur kommer en lågkonjunktur. Tyvärr har den moderatledda regeringen slarvat bort stora delar av våra möjligheter att upprätthålla välfärden på en tillräcklig nivå. Det ser vi tydligt . Många kommuner och landsting har svårt att finansiera de sociala åtagandena. Den demografiska utvecklingen ökar bara kraven. Det är fullständigt klart att det finns vissa kommuner som inte kommer att klara detta med egna resurser. Därför måste regeringen stå för en utjämning via statsbudgeten. får ni verkligen tillfälle att visa det ni påstod i valrörelsen, nämligen att det går att sänka skatterna kraftigt utan att behöva skära i välfärden. Den socialdemokratiska skattepolitiken bygger på tanken att skatterna i första hand ska finansiera vår gemensamma välfärd, som sjukvård, utbildning, barn- och äldreomsorg och infrastruktur. Välfärden kan aldrig bli större än vad vi är beredda att betala för den gemensamt. En skattefinansierad välfärd innebär också att man för rättvisa och trygghet i livets olika skeden. Det kräver långsiktighet och pålitlig finansiering. De skatteförändringar vi gör måste vara hållbara, effektiva och sammanhållna. måste de leda in oss i ett hållbart miljötänkande. Skatterna ska främja entreprenörskap, tillväxt och jobb. De ska vara enkla och tydligt utformade. När med sin öppna ekonomi drabbas hårt av snabba förändringar måste vi ha en pragmatisk inställning till detta och en öppen syn för enskilda skatter men alltid utan att riskera välfärdens finansiering. För oss socialdemokrater är ett likformigt skattesystem viktigt. Det ska inte spela någon roll var inkomsten kommer från, om det är från näringsverksamhet, lön, sjukpenning eller a-kassa. Det ni har gjort innebär bara att de som är arbetslösa, sjuka eller pensionärer får betala en proportionellt större andel till vår gemensamma välfärd än vad höginkomsttagare får göra. Neutralitet i beskattningen måste upprätthållas mellan olika företagsformer och anställningsformer. Skatterna ska i så liten utsträckning som möjligt innebära att en viss produktion, företagsform eller anställningsform blir mer lönsam än någon annan. Det har vi skrivit i ett särskilt yttrande. Vi föreslår att vi ska göra en skatteöversyn, bland annat utifrån de riktlinjer som jag har talat om här i talarstolen och som finns redovisade i vår reservation. Analogt med resonemanget om neutralitet i beskattningen mellan olika företagsformer borde det också gälla de olika boendeformerna. Hyresrätterna är enligt vår uppfattning missgynnade i jämförelse med andra boendeformer. Förutom rättviseaspekterna är det viktigt med en väl fungerande hyresmarknad med bra bostäder över hela landet. Det underlättar rörligheten på arbetsmarknaden. Ett stort antal hyresrätter behöver byggas i . blir hyrorna i nyproducerade lägenheter mycket höga. Just det läget kräver bostadspolitiska överväganden. Vi föreslår därför att man skyndsamt tillsätter en utredning om neutralitet vid beskattning av olika boendeformer. I förra årets behandling av motsvarande motioner pekade på att det var den förra regeringen som hade dragit frågan om införande av tonnageskatt i långbänk. Jag kan bara konstatera att via ett tillkännagivande har sagt till den moderatledda regeringen att den bör lägga fram ett förslag om tonnageskatt. Utskottet har yttrat sig vid ett flertal tillfällen. tar majoriteten återigen tag i saken genom att kraftfullt anse att regeringens beredning ska ske skyndsamt. kan vi läsa i betänkandet att finansministern å sin sida har flaggat för att det inte blir något förslag . Med de orden yrkar jag återigen bifall till reservationerna 1 och 3. 172 (): Vem här vill inte ha ett bra företagsklimat? Jag tror att vi alla drömmer om ett företagsklimat där människor som har en idé ska kunna omsätta den i ett företag och där nya företag ska kunna växa, gro och ta över när andra företag går vidare mot nya mål. Vi har lite olika idéer om hur det ska se ut. Från regeringens sida vill man gärna lyfta fram några favoritbranscher som man vill ska få växa lite extra. Vi från oppositionen är kanske mer inne på att man ska ha sjysta villkor för alla företag. Det är inte upp till oss att peka ut några specifika branscher, i alla fall inte om vi inte kan se någon anledning utöver att vi just gillar dem. Man skulle kunna hävda att vi kan ta tillfället i akt att i klimatkrisens och jobbkrisens spår ha någon sorts kombination, men på det hela taget är breda och likformiga skattevillkor att föredra. På företagsområdet tror jag att regeringen vill väl, även om jag ibland kan bli lite bekymrad över hur man krånglar till det med olika regler. Men vi ser också positiva förändringar. En ständig följetong är de så kallade 3:12-reglerna och reglerna för fåmansbolag som sakta men säkert filas på. En vacker dag kanske vi ska få ordning på dem också. I somliga frågor går det lite långsammare, typ tonnageskatten. I andra skulle jag rent av vilja säga att det går åt fel håll, typ rättvisan och likformigheten i fastighetsbeskattningen. har vi lämnat företagsbeskattningen och raskt klivit vidare till fastighetsbeskattningen. Här är det viktigt för mig som grön att vi har en rättvisa och likformighet och inte efter godtycke pekar ut någon boendeform som bättre än någon annan och därmed skattegynnar den. Tyvärr ser vi att hyresrätten som boendeform är missgynnad jämfört med andra boendeformer. Regeringens reformering av fastighetsbeskattningen har inte direkt minskat den orättvisan, snarare tvärtom. Vi från skulle vilja se en bredare översyn av fastighetsbeskattningen där man i stället för att lappa och laga i de orättvisor och olikheter som uppstått försöker hitta ett rättvist system som hänger ihop. Redan nu skulle vi kunna fixa till några detaljer som jag tror att det gick lite väl snabbt när man beslutade om. Det gäller till exempel frågan om de så kallade enkla sommarhusen och husen som står på arrendetomter. De omfattas inte av takregeln för fastighetsavgiften, som det numera heter, utan ägarna betalar den klassiska fastighetsskatten som är beräknad på taxeringsvärdet. Det finns ingen rimlig anledning att göra så. Ska man ha ett tak är det väl rimligt att det gäller oavsett vem som äger marken. Därför vore det fint om man kunde få en lösning på det. Utskottet flaggar för att det kommer att hända något där. Jag håller tummarna för att det också händer. När vi har fått ordning på det kan vi gå vidare och börja se över hur vi kan få större rättvisa och större likformighet i fastighetsbeskattningen. Så det så! 173 (): betänkande nr 23 behandlar motioner från den allmänna motionstiden om beskattning av företag, kapital och fastighet. Det är i runda slängar 80 motioner. Till betänkandet har lämnats tre reservationer och fem särskilda yttranden. Det är många förslag som presenteras i motionerna. Som tidigare noterats är det roligt att konstatera att av motionerna kommer från allianspartierna. Det är uppenbart att företagares villkor och tillvaro är något som verkligen engagerar allianspartierna. De flesta av förslagen i motionerna är både framsynta och framåtsyftande. Trots det avstyrks de i gängse termer i formell mening. Det görs i huvudsak av den anledningen att det pågår ett väldigt intensivt arbete i med just de här frågorna. Regeringen har tillsatt ett flertal utredningar som ska belysa flera av de förslag som lyfts fram i motionerna. Jag kommer att debattera företag och kapital. Fastighetsfrågorna kommer min käre kollega att debattera.