prot · GW09132 · 2009-06-15 00:00:00 — Vi kan se hur i remissvar har kritiserat frånvaron av insatser. Vi kan se hur prisprövningen skulle kunna vara verkningsfull. Vi kan se hur tredjepartstillträde skulle kunna innebära fördelar både för att de som arbetar med återvunnen energi och spillvärme kan bidra med att använda resurserna på ett bättre sätt och för att kunna koppla ihop regionala nät för att inte minst i kanske inte enskilt få en bättre fungerande elmarknad, eftersom det är ett av de områden där elpriserna och energipriserna har stigit kanske mest i landet. Det är i det läget intressant att konstatera att åtminstone i det första inlägget inte kunde komma på ett enda exempel på att man aktivt har bidragit till att öka konkurrensen på elmarknaden. Jag hoppas på bättre lycka . 120 () replik: Jag uppfattade frågan just formulerad som vad vi gör för att förbättra marknaden för fjärrvärme i . Det var nämligen så uttryckte sig. hoppar han lite fram och tillbaka mellan elmarknaden och fjärrvärmemarknaden. Vi fattade beslut för nu om fjärrvärmemarknaden, och jag hoppas verkligen att de olika förändringarna ska göra att det här tar steg framåt, för det var sannerligen avsikten. Sedan tycker jag att man också kan ställa lite krav på att parterna hittar lösningar och inte alltid springer till mamma staten och ber om en färdig lösning. Det skulle inte vara något hinder för parterna att hitta en gemensam lösning. Funkar inte det är det möjligt att man får gripa in . När det gäller tredjepartstillträdet har utskottet, som du vet, uttryckt viss kritik i betänkandet mot att en utredare ännu inte har kommit på plats. Det finns väl olika omständigheter som är en förklaring till det. Regeringen beställde en samlad rapport från , och de har har lagt fram olika typer av förslag som ska beredas och genomföras. Jag tycker att det är oerhört viktigt. Att elpriset i skulle ha stigit mer än på andra ställen är något som jag inte känner mig helt bekant med. 121 PER () replik: Jag skulle också vilja ställa en fråga om uttagsskatten för vindkraftskooperativ. Vindkraftskooperativen har ju haft en väl fungerande verksamhet i . av den svenska vindkraften drivs av vindkraftskooperativ. Det har också varit en stabil efterfrågan. Många ansökningar har kommit in. Det intressanta med just den kooperativa vindkraften är också att den har visat på en stabilitet över konjunkturer, så att även i en ekonomisk nedgång och finanskris, som vi har haft , har det funnits en möjlighet och vilja att investera från ett stort antal privatpersoner. Det hade varit ett sätt att överbrygga den klyfta som finns just nu där vindkraftsinvesteringarna totalt sett nu går ned, vilket är väldigt tråkigt. Det sorgliga tycker jag är att uttagsskatten från regeringspartiernas sida bara är en principfråga som jag anser att man driver in absurdum. De facto ger det inga som helst intäkter till statskassan, möjligtvis första året, men sedan har man slagit ut den kooperativa vindkraften och får inte längre några skatteintäkter. Då är frågan: Är det verkligen värt att kämpa så hårt för den här principfrågan och slå undan marknaden för någonting som jag ändå uppfattar att vi alla i grunden tycker är positivt? Vi ser redan nu när hotet om uttagsskatten ligger på kooperativen att investeringsviljan sjunker till en tjugondel, än så länge, av vad den var tidigare. Det är troligt att det inte kommer att bli några investeringar alls. Det intressanta är att om jag själv bygger ett vindkraftverk på min tomt ska jag inte betala någon uttagsskatt, men om jag väljer att göra det tillsammans med några grannar och vi gör det i form av en ekonomisk förening ska jag helt plötsligt beskattas. Det är för mig väldigt svårt att se den principiella skillnaden däremellan. Det är också uppenbart att det finns undantag från uttagsskatten. När man har sett problem med den har man infört undantag, men är det helt plötsligt omöjligt från regeringens sida. Varför är den här principen så viktig att man är beredd att offra den kooperativa vindkraften? 122 () replik: Man skulle kunna vända lite på steken och säga: Hur kan det komma sig att den här skatten som knappt finns är av så avgörande betydelse och kommer att slå ut hela vindkraftsutbygganden, som det ibland låter? Jag tror att det kanske överdrivs lite från båda håll. Ja, jag ser problem, som jag har sagt, med hur den tillämpas. Jag vill ställa en motfråga. Om du och din granne kommer fram till att det verkar vara ett stabilare och bättre sätt att starta ett handelsbolag eller ett aktiebolag där ni äger av aktierna var, varför ska ni då beskattas annorlunda än om ni gör det i form av en ekonomisk förening? Det är den frågeställningen som man också måste ha med. Jag tycker att man kan fundera över huvud taget på den här typen av skattefrågor. Jag är fullt beredd att säga att det kan hända att har tillämpat eller har för avsikt att använda olika tillämpning, såvitt jag förstår, från ställe till ställe och att det behöver tas något grepp om detta. 123 PER () replik: Den stora risken som regeringspartierna löper är bara att när man väl vågar ta i problemet och göra någonting åt det är det , för vi ser ju en väldigt snabb utveckling där det går väldigt dåligt för den kooperativa vindkraften. Jag tycker att det är viktigare att se till verkligheten och den utveckling som vi faktiskt ser. Det är inte så att det är något påhitt att det skulle vara några problem, utan vi ser faktiskt hur antalet ansökningar sjunker som en sten från de nivåer där de låg tidigare. Då måste man som politiker ställa sig frågan: Är det värt att bevara den här principen i stället för att se till den effekt den får och vilja göra någonting åt det? Visst, det är positivt att man vill följa frågan och utvärdera den, men risken är som sagt att det kommer att vara för sent när man väl kommer till skott. Vi ser att uttagsskatten har fått negativa konsekvenser tidigare. Man har då gjort undantag för till exempel lantbrukare som använder gårdens spill till att värma sitt eget hus. Då behöver de inte betala någon uttagsskatt. Varför kan man då inte agera på samma sätt redan nu när man ser problemen och att de är så akuta som de är? Jag kan inte se att den här principen, som ju inte får några ekonomiska effekter för statskassan, kan vara så viktig att försvara att man är beredd att stillasittande se på hur den kooperativa vindkraften håller på att faktiskt försvinna från . 124 () replik: Vi får väl ta en fortsatt diskussion om det. Men jag tycker ändå att det känns som att det här problemet är kraftigt överdrivet. När det gäller varför själva företagsformen ska vara avgörande för att man ska vara ytterligare särskilt skattegynnad utöver vad man är , tycker jag inte att ni kan lämna några svar. Varför ska en viss företagsform ha väldigt mycket förmånligare skatteregler än andra företagsformer? Det är klart att det också är en fråga för statskassan. Alternativet är ju att bygga ut vindkraften eller annan energiproduktion som de här människorna kommer att köpa, så det innebär ändå ett skifte beroende på om det kommer in inkomstskatter eller inte. 125 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. När vi är fyra så eniga partier om en proposition blir det naturligtvis lite återupprepningar. Det markerar bara att vi i princip tycker lika inom alliansen, och det måste ju vara en styrka. Klimatet är en av våra stora, globala, politiska utmaningar. Klimatförändringarna påverkar människors hälsa, skapar konflikter och förstör naturen. FN:s klimatpanel konstaterar att ökningen av växthusgaser i atmosfären och jordens förhöjda medeltemperatur med 90 procents sannolikhet beror på olika utsläpp. Energianvändningen har varit en bidragande orsak till detta. gäller det att förändra vårt sätt att använda olika energiformer så att vi minskar klimatpåverkan. Vi måste förändra transporternas klimatpåverkan genom koldioxidsnåla bränslen, effektiva motorer och tuffa krav på aktörerna på transportmarknaden. Vi måste underlätta för ökad andel koldioxidsnål energiproduktion. Vi måste använda klimatskatter och handel med utsläppsrätter och andra marknadsekonomiska verktyg i kampen mot utsläppen. Och vi måste effektivisera vår energianvändning och på det sättet minska kostnader och utsläpp. Min kollega kommer senare att utveckla den delen av betänkandet. Vårt välstånd bygger på att vi haft en god tillgång på energi i vårt land. Utbyggnaden av vattenkraften skedde parallellt med industrialiseringen och var en av förutsättningarna för vår välfärdsutveckling. Genom en tidig satsning på kärnkraft har vi också skapat en gynnsam utgångspunkt för arbetet med bättre klimat och miljö i vårt land. beroende av fossila bränslen, som olja och kol, har minskat betydligt . är av svensk elproduktion fossilfri, liksom stora delar av den energi som används i industrin och för uppvärmning av bostäder. Den stora fossilanvändaren är transporterna som endast brukar fossilfritt. Det finns alltså fortfarande stora utmaningar. Grunden för regeringens proposition om energipolitiken är den mycket offensiva överenskommelse som , , och ingick . Propositionen föreslår en välavvägd energipolitik som ger förutsättningar för ett långsiktigt omställningsarbete inom energisektorn med sikte på att bidra till fortsatt utveckling av vårt välstånd och att våra barnbarn får möjlighet att leva under samma förhållanden som vi själva har gjort. Det är också viktigt att grunden för politik på detta viktiga område ligger i fas med EU:s klimatpolitik. En utgångspunkt i vårt energi- och klimatarbete måste vara att öppna för och söka gemensamma åtgärder inom Europeiska unionen. har varit pådrivande för de höga ambitioner som EU har. arbetade hårt för att få till stånd ett energi- och klimatpaket. Energipolitiken ska inte reglera detaljerna utan ange riktningen och ramarna för utvecklingen. Den förnybara energin måste ges förutsättningar för en kraftfull utveckling som kärnkraften länge kommer att vara en del av vår koldioxidfria elproduktion. Regeringens förslag att göra det möjligt att ersätta nuvarande kärnkraftsreaktorer som man öppnar för en kraftfull vindkraftsutbyggnad gör att producenterna inom energisektorn kan bibehålla och vidareutveckla en fossil- och koldioxidfri elproduktion i vårt land. Till detta kommer biomassa, vågenergi och solenergi som komplement. Vi har också sett en breddad acceptans i samhället för denna offensiva politik för att snabbt ställa om till ett samhälle utan fossila bränslen på ett marknadsmässigt bra sätt. Politiken ska inte enbart drivas med pekpinnar och förbud, utan ska stimulera och ge ekonomiska morötter till den som väljer att ställa om till ett mer hållbart samhälle. Propositionen ger en möjlighet för både producenter och konsumenter att överblicka politiken för . Den ger en stabil situation på energimarknaden som garanterar såväl en grön utveckling som en stabil energiförsörjning. Spelregler som ofta ändras leder till uteblivna investeringar och en osäkerhet för producenterna som innebär högre elpriser och en fördröjd positiv utveckling. Några viktiga mål är att andelen förnybar energi ska utgöra av energianvändningen , vilket är ett mer ambitiöst mål än det som Europeiska unionen beslutade om för . Andelen förnybar energi inom transportsektorn ska vara 2020. Dessa mål är tydliga och långsiktiga, vilket gör det lätt för producenterna att planera och våga göra nödvändiga investeringar. Det är framför allt viktigt att transportsektorn släpper sitt beroende av fossila bränslen. kom av samlade utsläpp från just transportsektorn. Regeringen har som ambition att transportsektorn bör vara oberoende av fossila bränslen . Elhybrider och eldrivna bilar är ett sätt att åstadkomma detta. Man läser om framsteg på detta område. Svensk industri har flera intressanta utvecklingsprojekt på gång. Trycket både från konsumenter och från regering är stort i denna fråga. Elcertifikatssystemet har visat sig vara ett effektivt och kraftfullt styrmedel för att snabba på produktionen av den förnybara elproduktionen. Därför har regeringen i propositionen skrivit att ett nytt mål om att öka den förnybara elproduktionen i nivå med till 2020 jämfört med läget 2002 vore att kraftigt öka ambitionen på detta område jämfört med de tidigare målen till 2016. En viktig del i den svenska energimixen är kärnkraften. Den beräknas stå för ca . Den kommer även att spela en stor roll i vår energiförsörjning för . Kärnkraften uppfyller ett av de viktigaste kriterierna i dagens klimatdebatt, nämligen att den nästan är helt fri från koldioxidutsläpp. Det är därför positivt att regeringen avser att utreda borttagandet av avvecklingslagen och att man vill möjliggöra för ett kontrollerat och säkert generationsskifte i vårt kärnkraftsbestånd. Utbyggnadstakten för vindkraften i har varit snabb. Preliminära siffror pekar på en produktionsökning av vindkraft på . Regeringens förslag om en planeringsram motsvarande en årlig produktionskapacitet på till 2020 är positiv. Det är viktigt att vi har en stabil och miljövänlig mix i vår energiproduktion och en utbyggnad av vindkraften. Här har elcertifikatssystemet bidragit till en positiv utveckling. Sammantaget är regeringens energi- och klimatpolitik mycket offensiv och leder till resultat. Vi ska fortsätta att verka inom Europeiska unionen för att få andra länder att också öka sina ambitioner på detta område. Det är dock viktigt att komma ihåg att EU är den region i världen som gör mest inom klimatområdet, och gör mest inom Europeiska unionen. Jag har i mitt anförande, herr talman, inte berört vad oppositionen vill. Det beror mest på att det är svårt att se en enad handlingslinje inom oppositionen. Vad vill man till exempel med kärnkraften? Om man vill lägga ned kärnkraften, hur ska man ordna ersättningsel utan att vi ska behöva klä oss i säck och aska? I detta anförande instämde , och (alla m). 126 PER () replik: Det finns en enig politik från oppositionens sida när det gäller kärnkraften. Den ska fasas ut i takt med att det kommer förnybar el som kan ersätta den. Det ser positivt ut. Prognoserna visar att det kommer att bli ett stort överskott av förnybar el som man kan använda till att just fasa ut kärnkraften. Anledningen till att vi vill fasa ut kärnkraften är att även om den är bättre ur koldioxidsynpunkt så är den inte koldioxidfri som sade. Den har utsläpp under hela sin livscykel. Dessutom byter man bara ut ett miljöproblem mot ett annat. Man skapar miljöproblem där uranet bryts, man skapar olycksrisker och man skapar risk för spridning av radioaktivt material och kärnvapenspridning. Man skapar också ett problem med ett avfall som måste tas om hand i minst 100 innan det blir någorlunda hanterbart. Det har vi fortfarande ingen klar lösning på. Varför satsa på en sådan energikälla när det finns en sådan stor potential för förnybar elproduktion i ? Vi vet att möjligheten för vindkraft är kopiöst stor i . Vi vet att vi har mycket biomassa och kan öka den användningen avsevärt. Vi vet att möjligheterna för effektivisering är exceptionellt goda i . Det är för mig en gåta att man kan välja att investera sig ännu djupare ned i ett beroende av en farlig, osäker och instabil energikälla som kärnkraften när vi vet att vi kan ha ett energisystem där vi har kontroll över energikällorna inom landet. Vi kan ha kontroll över biomassan. Vinden är gratis. Solenergin kan också bidra till en del. Varför då inte så långt som möjligt försöka att använda sig av de förnybara energikällorna innan man går in på kärnkraftsspåret? Det har regeringspartierna inte gjort. Man har i stället valt att säga att man öppnar för kärnkraften och inte gett några klara riktlinjer för vad man vill ha. 127 () replik: Jag tycker att vi ger rätt klara besked. Vi säger att vi både kan satsa på kärnkraft och på förnybara energikällor. Det är viktigt i dessa sammanhang att vi politiker drar upp riktlinjer och ramar, men det är marknadens aktörer som ska riskera sitt kapital som får avgöra hur detta ska hanteras. ges möjlighet till att vi får en energimöjlighet i landet och säkrar vår välståndsutveckling. Jag tror inte på Per ansatser om att vi kan ersätta kärnkraften relativt snabbt med andra energikällor. Vi har biomassan. Det är konkurrens om vad biomassan ska användas till. Det är inte självklart att allt ska gå till energianvändning. Vi har till exempel majs som diskuteras i med tanke på att livsmedelsläget är kritiskt i världen. Det är konkurrens inom energisektorn. Det är inte alls problemfritt. Jag kan inte i min vildaste fantasi föreställa mig att man med så kort framförhållning som Per vill ha kan avskaffa hälften av dagens elproduktion. Det måste påverka vårt välstånd och utvecklingen i samhället. 128 PER () replik: Jag kan lugna med att vi inte kommer att basera energisystemet i på majs. Det finns många andra alternativ. Effektivisering kommer att vara en väldigt viktig del. Det har visat sig att man kan effektivisera åtminstone av energianvändningen i genom att satsa på sådant som är lönsamt redan med dagens styrmedel. Får man extra styrmedel blir det ju ännu mer som är lönsamt att effektivisera. Det motsvarar i elsystemet ungefär . Inom den rödgröna oppositionen har vi kommit överens om att vi ska bygga ut certifikatssystemet så att vi har till 2030. Tillsammans ger det betydligt mer än vad den svenska kärnkraften står för. Det gör det möjligt att både fasa ut kärnkraften och få ett överskott av förnybar el som vi kan använda i den svenska basindustrin eller exportera. Jag noterar att IVL har tittat på möjligheterna. De säger att det går att minska koldioxidutsläppen i om man gör det bland annat genom en stor satsning på biomassa. Det finns uppenbarligen andra som delar bedömningen. Inom nationalekonomin talar man ofta om att man ska använda sig av komparativa fördelar, det vill säga att man ska exportera de förutsättningar som är extra goda i det egna landet. har sådana komparativa fördelar som till exempel vind. Vi har en väldigt lång kuststräcka med bra vindlägen. Vi har skogen som ju är en komparativ fördel. Vilka sådana komparativa fördelar har vi när det gäller kärnkraften? Är vi extra tåliga mot strålning i eller vilka fördelar har vi som gör att just vi ska ha kärnkraft och exportera elen till ? Vore det inte klokare att de bygger kärnkraftverken där om de vill ha kärnkraftsel? 129 () replik: Det pågår en rätt kraftfull utveckling av kärnkraften. Jag vet inte om Per följer den. Det kanske han inte gör, eftersom Per inte är intresserad av kärnkraft generellt. Det har kommit rapporter om att man kan komma ned mycket i halveringstider och att man kommer att få en betydligt säkrare kärnkraft . Att helt avskriva kärnkraften som Per gör känns väldigt orealistiskt. Jag förstår också att vi inte ska använda majs. Jag tog det som exempel på något som används väldigt mycket . Det används här . Även vi i får ju etanol från majs, kan jag tänka mig. Det används i alla fall i andra länder. Det visar att det inte är så enkelt att bara säga att vi använder en massa biomassa till energi. Vi har konkurrens om skogen också och om andra energiformer som vi vill använda. Jag delar inte Per uppfattning att en satsning på vidareutveckling av kärnkraften i inom ramen för den volym vi har det är ju det alliansregeringen har bestämt skulle vara av ondo. Det är tvärtom en förutsättning för att vi ska bibehålla vårt välstånd och utvecklas vidare. Kommande generationer ska ju kunna leva lika gott som vi har gjort. Det tror jag inte att de kommer att göra i Per samhälle. 130 () replik: Nej, , kommande generationer kommer inte att kunna leva på samma välståndsnivå som vi gör. Vi lever i en globaliserad värld. Den övriga världens befolkning kommer att kräva sin beskärda del av energi och andra naturtillgångar. Vi måste dela med oss av det. Jag tänker inte tala så mycket om kärnkraften, men resultatet av den forskning som finns är att man bedömer att man kanske hittar en teknisk lösning som ligger 40, 50, 60 eller fram i tiden. Det är tekniskt möjligt, säger man. Man kan hitta ny fusionskraft och allt vad det kan vara. Men ekonomiskt är det knappast troligt. Det bekräftas av flera amerikanska oberoende bedömare. Vi har McKinseyrapporten och andra rapporter som visar att den här utvecklingen kommer att bli väldigt dyr. Nog om det. Vad vill regeringen med ? Det är en fråga som jag har ställt mig . Inte med ett ord nämner man roll i svensk energiförsörjning . Man skriver i betänkandet att det inte finns någon anledning att ändra ståndpunkt. Den rödgröna oppositionen har en uttalad ambition att ska vara den ledande aktören när det gäller energiomställningen i till ett ekologiskt hållbart samhälle. Regeringen med utskottets majoritet säger att det är helt okej att fortsätter på inslagna vägar. Det är okej att handla kolkraft och kärnkraft och vara en av de största nedsmutsarna i , en av de största spridarna av koldioxid i . Det är inte en trovärdig miljöpolitik om man säger sig värna om miljön. 131 () replik: Det är intressant att tar upp att vi ska dela med oss till andra. Det är bekant, förmodar jag, att just driver frågan om att vi ska dela med oss till och hjälpa till i deras omställning till koldioxidfria energiformer. Jag var på ett stort symposium i för inte så länge sedan. Världsledarna diskuterade detta. Både och stora delar av markerade kraftfullt att utan bidrag från de utvecklade länderna blev det kanske inte så stor omställning i deras länder. Det tycker jag understryker hur viktigt det är att vi är med och hjälper till. Det har ju regeringen bidragit till i sina beslut. gör väldigt mycket åt förnybara energiformer. De arbetar också mycket med att göra kolkraften ren från koldioxid med koldioxidlager. De har en stor testanläggning i för detta. Det är ett sätt att bidra. Kol kommer, tyvärr, att stå för en stor del av energianvändningen i världen. Både och har enorma kolreserver som de förmodligen tänker utnyttja. Det förutsätter att vi kan hitta lösningar så att kolenergin inte smutsar ned och bidrar till klimatförstöringen. Där tycker jag att gör stora insatser. Det är också en insats för den globala energianvändningen. 132 () replik: Ska jag tolka det som att den satsning som har gjort genom att för köpa ett stort energibolag i som satsar på olja och kol är den riktlinje som regeringen har och att det är en ambitiös miljöpolitik? En bråkdel av deras investeringar går till miljöteknikutveckling. Det mesta går till kärnkraft och kolkraft. Det anser jag inte vara en trovärdig miljö- och energipolitik. Det behövs kraftfulla signaler om att vi behöver ha ägardirektiv som klart och tydligt pekar ut vart ska gå och hur vi ska använda när det gäller vår energipolitik. Det brister i energipropositionen men också i utskottsmajoritetens skrivning i betänkandet. Inte med ett ord sägs det vad ni vill göra med . Här har vi möjlighet att använda en stor elproducent i för att påskynda teknikutvecklingen när det gäller miljövänlig teknik. Vi föreslår att man ska bilda en riskkapitalfond som kan användas just för att stimulera miljöteknikföretag i fråga om deras utvecklingsmöjligheter när det gäller ny miljövänlig teknik. Ni har inga som helst förslag när det gäller . 133 () replik: I och med att är ett aktiebolag måste få möjlighet att agera på den internationella energimarknaden som ett aktiebolag. Vad man kan styra med är politiska beslut som styr hela energimarknaden i så fall. Det gör vi i . Om jag inte kommer ihåg alldeles fel har näringsministern yttrat sig just i denna fråga . Jag tycker därför att ska ställa frågan till henne. Hon kommer att tala här . ((): Det kommer jag säkert att göra.) 134 () replik: När jag hörde anförande kom jag att tänka på begreppet green wash. Det används när företag pratar väldigt mycket miljö och vill låta miljövänliga. Men det som de sedan gör är någonting helt annat. Jag vet att har blivit kritiserat för det. Även om är en synnerligen sympatisk person måste jag säga att hans anförande kändes mycket green wash.