prot · GX0951 · 2009-12-16 00:00:00 — Det är inte de förslagen som jag hör när jag är ute och träffar företag och får höra vilka problem de har . De lyfter fram helt andra saker som de tycker att vi politiker ska fixa till. En av dem är att de behöver mer riskvilligt kapital. Visst har fått förbättringar. Det håller jag med om, och det röstade vi också för. Jag tror till och med att kammaren var enhällig i det beslutet. Finns det några fler förslag? Många småföretagare säger att om de ska våga anställa någon vill de gärna ha lite rabatt på arbetsgivaravgiften. Det är lite dyrt att ta steget. Därför har vi i lagt fram förslag om att småföretagare med en lönesumma på upp till 700 000 ska få kraftigt sänkta arbetsgivaravgifter om man anställer fler. De förslagen är viktiga. Jag håller med om att många vill ha anställningstrygghet. Det är därför vi har lagt fram förslag på företags- och utbildningsvikariat. Det innebär att man inte behöver säga upp sig för att prova på att starta ett företag eller utbilda sig, utan man behåller sin plats enligt turordningsreglerna. ger man en arbetslös en chans att komma in på arbetsmarknaden. Det måste vara det absolut viktigaste. Det måste även inse. 59 () replik: Det här med statistik är lite spännande. Ja, det är många människor som har förlorat jobbet , men det är också många fler som ingår i arbetskraften . har sysselsättningen sjunkit med 126 000 jämfört med . Sedan regeringen tillträdde är det också 152 000 fler som ingår i arbetskraften. Vi har stora ungdomsgrupper, och vi har många fler som står till arbetsmarknadens förfogande. När det gäller siffror måste man ta med sig alla olika delar. fick otroligt många människor ett arbete. Hade vi haft kvar den rödgröna majoriteten hade de inte fått jobb. Då hade vi fortsatt att ha en jobbless growth, vilket hade gjort att krisen hade resulterat i betydligt värre siffror än de vi ser här . När det gäller försämringar av anställningsskyddet vill jag säga att de företagare som vi möter väldigt ofta är rädda för att anställa. Kostnaden är en del, och den andra delen är att man tar på sig ett stort ansvar. Det är här vi får signaler om att det skulle vara viktigt att förändra detta så att man får en möjlighet att behålla dem på arbetsplatsen och kan utveckla företaget vidare. Det leder i sin tur till att många fler kan få jobb eftersom det blir ett livskraftigt företag. Efter ett sådant här år blir det konkurser. Jag tror inte att det spelar någon roll vilken regering som hade suttit. Det är bara att konstatera att det sker. Däremot har vi sett till att ge förutsättningar för företagen. Vi har lämnat uppskov när det gäller inbetalningar och sett till att det finns tillgång till riskkapital. Det är sådant som gör att vi har stärkt företagarna i den här krisen. 60 () replik: Det finns mycket att säga om det här. är duktig på att målande beskriva hur viktigt det är att ha ett jobb. Det är en sådan beskrivning som alla håller med om. Det finns inte någon som vill stå utanför, utan man vill vara innanför de staket som finns. Det var många personliga beskrivningar, bland annat detta att man ska tillhöra någonting. Det är trevligt att höra på, men det stämmer inte riktigt med det den här regeringen gör politiskt. pratar man om söktryck. Arbetskraftsutbudet ska öka. Det handlar inte om att enskilda människor faktiskt ska få möjlighet att få ett jobb. Så är det inte . Det handlar om skillnader i synen på arbete, kära . Men det handlar också om skillnader i synen på hur människor fungerar. Jag har inte träffat någon som vill vara sjukskriven eller arbetslös. Men den bilden ger den här regeringen när man försämrar och inte ger trygghet för dem som faktiskt är utanför, i arbetslöshet och i sjukskrivning. Man utgår från att de människorna egentligen inte är sjuka och att de vill vara arbetslösa. Alltså ska man jaga ut dem. Någon beskrev förut att vi från den rödgröna sidan på något sätt skulle jaga in människor i arbetslöshet eller i passivitet och sjukskrivning. Det måste ju finnas en orsak till att människor är sjukskrivna och arbetslösa fast de inte vill. Vem vill vara arbetslös? Vem vill vara sjuk? Kan ge något exempel på det vore jag väldigt tacksam. Det här handlar inte minst om ungdomarna och deras möjlighet att få ett jobb. De söker kanske 5060 jobb och får inte jobben. Så är det . Hade det funnits möjlighet att gå in i något slags program eller utbildning för att skapa möjligheter att få det här jobbet vore det bättre. Men så är det inte heller . Alla ska bara ut och söka jobb, jobb som inte finns. Det kallar inte jag för någon bra människosyn. Det kallar jag för en omvänd människosyn, som egentligen är verkligheten. 61 () replik: Tack så mycket för berömmande ord i fråga om min inledning! Det är synd att vi sedan inte kan komma fram till en gemensam ståndpunkt i de här frågorna. Jag ger en målande beskrivning för att beskriva varför arbetslinjen är så viktig för alliansregeringen och för . Det här handlar nämligen om så mycket mer. Det handlar om en syn på människor, att de är delaktiga och har behov av att faktiskt finnas och synas och kunna ta beslut och styra över sitt eget liv, vilket de i betydligt större omfattning gör ifall de har ett arbete. Trots att nu står här och säger att det inte finns några jobb vet vi att det var 41 000 som skrevs ut från Arbetsförmedlingen och som faktiskt fick jobb. var en av dem. Vi kan också se att det utöver de 41 000 finns minst lika många jobb som inte har annonserats via Arbetsförmedlingen. De förmedlas direkt, eller man får dem genom att söka direkt till företag. Det är klart att det finns en anledning till att människor är arbetslösa eller sjukskrivna. Men då är vårt uppdrag och vår uppgift att ge dem verktyg, redskap och möjlighet att faktiskt komma tillbaka till arbete. Vi ser att människor har funnits länge i de här systemen. De har inte fått hjälp med rehabilitering. En del ser på eget initiativ till att komma tillbaka. Men vi har faktiskt, tycker jag, en skyldighet att se till att de får rätt till en rehabilitering. I den ena delen handlar det om att ha en medicinsk rehabilitering, och där är bäst. När det gäller den arbetslivsinriktade rehabiliteringen måste Arbetsförmedlingen, som står närmast arbetsmarknaden, vara lämpligast. Då handlar det inte om att sparka ut. Då handlar det om att ge möjligheter och att skapa förutsättningar för människor att stegvis ta sig tillbaka till en arbetsmarknad, till ett eget jobb och den målande beskrivning som jag gav av att faktiskt ha ett jobb. 62 () replik: Jag tycker om att höra de här beskrivningarna det är trevligt. Men, som sagt, vi är inte överens. Det är väldigt tydligt. Framför allt handlar det om bilden av vad som kommer att hända, till exempel . Man ger de här förutsättningarna för de människor som kommer ut, som inte får vara sjukskrivna längre fast de är sjuka. Man räknar med att en tredjedel av dem faktiskt är för sjuka för att kunna arbeta eller ens gå in i det här omställningsprogrammet. Vad är det för syn på människor? Vad är det för hänsynstagande? Vad ger man dem för trygghet? För det handlar om trygghet. Man hör alliansregeringens företrädare prata om trygghet när man vet att de försäkringssystem som vi har byggt upp i samhället raseras. Arbetslöshetsförsäkring är en trygghet. Man har ändrat deltidsreglerna, så att människor inte kan få sin trygghet genom att jobba deltid och få en förstärkning av sin inkomst. De måste kanske sluta sitt deltidsjobb och få arbetslöshetsersättning på heltid eftersom det inte går att hitta en försörjning. Det här är trygghetssystem som är byggda för att ge människor en flexibilitet, så att de vågar ta steget att byta jobb och få en ekonomisk trygghet. Det är det villkor som man behöver ha på en trygg arbetsmarknad. Detta gör inte den här regeringen. Det man nu gör är faktiskt att man sparkar ut människor. Det är därför demonstrationerna på har funnits så . Man sparkar ut människor. Man sätter datum. Människor får inte vara sjuka längre trots att de är sjuka. De kan inte vara sjukskrivna. De ska ut och söka jobb. Det skapar en otrolig stress och en jättestor oro hos många människor. Jag menar att detta är utgångspunkten för den här regeringen. Det är den människosyn som man har. I detta finns också arbetsrätten. Man ska inte skapa möjligheter för folk att känna trygghet i jobbet, utan det ska vara arbetsgivaren som bestämmer, ja eller nej. Man ska kicka folk hur som helst. Det skapar en oro och en otrygghet som inte vi på den rödgröna sidan ställer upp på i alla fall. 63 () replik: När det gäller arbetsrättsreglerna handlar det om att se att vi har en rörlig arbetsmarknad. Där händer väldigt mycket väldigt fort. Den syn som aviserar och som är kopplad till företagen, att om de får möjlighet skulle de sparka hej vilt och hur som helst, känner jag inte igen. De som är oseriösa gör det , oberoende av vad det finns för regler. Det handlar däremot om att få en möjlighet som företagare att se vilken kompetens som i det här läget behöver finnas kvar i företaget för att man ska kunna utvecklas vidare och kanske anställa fler. Det är snarare en trygghet än en otrygghet, att det blir fler jobb. När det gäller tidsgränser är det jättespännande att höra oppositionen stå och säga: Ni sätter datum. Ni sätter sluttider. Ja, förut var sluttiden . Då fick man automatiskt förtidspension. 140 personer, varav tio var under 29, fick beskedet: Nej tack, vi behöver inte dig. Nej, du kommer inte att få någon arbetslivsrehabilitering. Nej, du har inte rätt till någon hjälp för att komma tillbaka till arbetslivet. Det var det besked man fick. Det vi nu säger är att man har en möjlighet att gå in i aktiveringsgarantin. Man får alltså en möjlighet att pröva sin arbetsförmåga. Man får rätten att pröva sin arbetsförmåga med en aktivitetsersättning . Efter den här prövningen kanske man kommer fram till att det inte funkar, att man behöver med medicinsk rehabilitering eller att man kanske inte klarar av att arbeta. Det kanske är en förtidspension som är rätt. Då kommer man att ha den möjligheten . Men under de här tre månaderna kommer Arbetsförmedlingen att möta varje individ, göra en prövning och se till att ge de insatser som krävs och behövs för att människorna ska få en möjlighet att komma tillbaka. 64 (): Vi kan konstatera att osäkerheten om den ekonomiska utvecklingen fortsätter. Det finns dock tecken på att den ekonomiska krisen så sakteliga håller på att klinga av. I en uppdatering som lämnade ges i alla fall en något ljusare bild av de kommande årens utveckling på arbetsmarknaden än i budgetpropositionen . Även beskriver arbetsmarknadsläget något ljusare. Nedgången i antalet lediga platser har planat ut, och antalet varsel är betydligt lägre än . Under alliansregeringens två första år vid makten, fram till inledningen av den internationella ekonomiska krisen, ökade antalet sysselsatta i arbete med ca 180 000 personer. Vi kan dock konstatera att situationen på arbetsmarknaden snabbt och allvarligt försämrades med krisen, och därmed blev det en högre arbetslöshet i procent. Trots total världsekonomisk kris var 4 882 000 personer på arbetsmarknaden , vilket är 152 000 fler än när regeringen tillträdde . Detta är taget direkt ur betänkandet, fru talman. Alliansregeringens politik är inriktad på att förhindra att de arbetslösa som står nära arbetsmarknaden fastnar i en långtidsarbetslöshet och att bryta utanförskapet för långtidsarbetslösa och personer utanför arbetskraften. Detta gör vi genom att hjälpa till att stärka deras anställningsbarhet och finna en väg tillbaka från utanförskapet. För korttidsarbetslösa handlar det om åtgärder för att upprätthålla sökaktiviteten på en hög nivå. Det är viktigast att få ett jobb, och även störst chans att få ett nytt jobb, i början av en arbetslöshetsperiod. Och som Arbetsförmedlingen konstaterar i sin senaste prognos finns det även i en lågkonjunktur många jobb att söka. 41 000 inskrivna gick vidare till arbete . Detta är glädjande. Men det handlar också om att erbjuda praktikplatser och aktivitetsplatser till dem som är i behov av att förstärka kompetensen eller upprätthålla kontakten med arbetslivet. Det är också viktigt att stimulera personer som är i behov av utbildning att söka sig till det vanliga utbildningssystemet. Det är därför mycket bra att regeringen tillfälligt föreslår 21 500 nya utbildningsplatser inom yrkesvux, komvux, yrkeshögskola och universitet och högskola. För personer med långa arbetslöshetstider finns stöd framför allt genom jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar. Det finns ännu inga utvärderingar färdiga av garantierna, men vi ser att de preliminära resultaten är mycket positiva. Av dem som lämnade jobbgarantin för ungdomar gick till arbete utan stöd eller till reguljär utbildning. Arbetslivspolitiken är inriktad mot goda arbetsvillkor och möjligheter till utveckling i arbetet för alla. Vi betonar att alla människor som kan arbeta ska få möjlighet att göra det utifrån sina förutsättningar. En utgångspunkt är att skapa förutsättningar för fler, bättre och mer utvecklande arbeten som utanförskapet för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden ska kunna brytas. Det är viktigt att arbetslivspolitiken samverkar med arbetsmarknadspolitiken och andra områden på ett effektivt sätt för att uppnå såväl fler som bättre arbeten och för att bryta utanförskapet. En god arbetsmiljö kan främja flexibilitet, produktivitet och konkurrens. Arbetsmiljöpolitiken måste ges en mer offensiv och positiv innebörd. Det ska inte bara handla om att förebygga dålig arbetsmiljö. Arbetsmiljöarbetet ska förebygga ohälsa och olycksfall, vilket det har gjort i allt större utsträckning. Det ska också bidra till att utveckla verksamhet och individer. Det pågår ett arbete om en förnyelse av arbetsmiljöpolitiken. Avsikten är att ta fram en långsiktig strategi som kan utgöra en nationell handlingsplan. Vi välkomnar att regeringen gett , , i uppdrag att utlysa ett särskilt forskningsbidrag i frågan. Vi kommer också att fatta beslut om förstärkta insatser till personer som lämnar sjukförsäkringen. Det handlar om åtgärder som ska öka möjligheterna att återgå i arbete. Förslaget innebär bland annat att den så kallade överhoppningsbara tiden får omfatta upp till vid beviljande av en ny ersättningsperiod och att en före detta medlem i en arbetslöshetskassa under vissa förutsättningar ska kunna få inkomstrelaterad ersättning redan efter tre månaders medlemskap. Dessa regler ska gälla . trädde en ny sjukförsäkringsreform i kraft. En rehabiliteringskedja infördes med fasta tidpunkter för att bedöma arbetsförmågan. Den bakomliggande tanken är att sjukskrivningsprocessen ska vara mer aktiv och att insatser ska göras tidigare för att bättre ta till vara individernas arbetsförmåga. En rätt till tjänstledighet i vissa fall för att prova annat arbete har också införts. I budgetpropositionen presenterar regeringen ett samlat åtgärdspaket för att ge människor rätt till stöd och hjälp för att ha en chans att återgå till arbetslivet. Vad handlar då omförsäkringsdiskussionen om egentligen? Handlar det om att vara ställd åt sidan och utanför, ofta mot sin egen vilja, eller om möjligheten att så mycket man orkar vara med på arbetsmarknaden? Det är den viktiga frågan som måste ställas när sjukförsäkringarna diskuteras. Hur var det då i det gamla systemet? Vi hade en skenande sjukförsäkring som åt upp en allt större del av statens samlade budget. utnämnde detta till den viktigaste frågan för den dåvarande socialdemokratiska regeringen. Andra ledande socialdemokrater tävlade om att hålla med. Även LO instämde. innan valet hade den socialdemokratiska regeringen bestämt sig för att halvera sjukskrivningarna. Det ledde till att 75 000 människor förtidspensionerades på ett bräde . Det var en hård, kall och cynisk politik som drabbade enskilda människor med stor förtvivlan. är ett exempel. Hon hade cancer och genomgick en behandling med goda prognoser om ett positivt resultat. Hon ville inget hellre än att komma tillbaka till sitt arbete. Men mitt under pågående behandling fick hon beslutet att hon skulle ha sjukersättning, det vill säga förtidspension, från . Hon upplevde det som mycket kränkande. Hon sade: Hade jag inte fått förtidspensioneringen kanske jag hade kunnat jobba i alla fall . har det tagit en väldig massa tid och energi att drabbas av detta kränkande beteende. Massmedierna var fyllda av reportage om förtvivlade människor som sorterades ut. Det var många mycket unga personer som knappt hade börjat sitt inträde i vuxenvärlden. förtidspensionerades 140 människor per dag. Det är dessa människor som till stor del utgör utanförskapet i . , gjorde en intressant undersökning där man konstaterade att försäkringskassor hade som mål att förtidspensionera minst tre personer . På vissa lokala försäkringskassor utgick det bonus, extra betalt med per person, om man lyckades förtidspensionera fler människor. Hur många fick i det gamla systemet, på grund av den nuvarande oppositionens dåliga sjukförsäkringsrutiner, ett sämre och mer ohälsosamt liv därför att de tidigt sorterades bort från ett aktivt arbetsliv? Någon exakt siffra finns inte, men bilden är tydlig. Människor som förpassas till ett passivt liv utanför arbetsgemenskapen och dagliga rutiner får fler sjukdomar och lever helt enkelt ett kortare liv. har antalet sjukdagar successivt minskat och kraftigt då det nya systemet började slå igenom. Allt tyder på att idéerna om tydliga tidsgränser i sjukförsäkringen är bra och att de stimulerar till aktiva åtgärder. Detta är omtanke om den enskilda människan och hennes livssituation. Alla som kan klara av att komma tillbaka ska få en chans att göra det. Sedan regeringsskiftet har vi presenterat tre förslag på sjukförsäkringsområdet där målet är tydligt. Det är att se till att den enskildes behov och förmåga att komma tillbaka i arbete premieras. Den första propositionen, En reformerad sjukskrivningsprocess för ökad återgång i arbete, handlar om den individuella prövningen av arbetsförmågan redan i ett tidigt skede, som vi just talade om. I stället för att som tidigare göra en obligatorisk prövning av förtidspension ska nu arbetsförmågan i stället prövas och möjligheten till förlängd sjukpenning ges. Detta är viktigt för att inte människor som vill och kan jobba placeras och passiviseras i förtidspension och utanförskap. Den andra propositionen, Från sjukersättning till arbete, handlar om att ge de 500 000 människor som är förtidspensionerade möjligheten och rätten att arbeta, studera eller engagera sig ideellt utan att förlora sin rätt till sjukersättning. Det är för att den enskilde inte ska drabbas ekonomiskt av att gå från ersättning till förvärvsarbete. har av denna grupp återkommit i någon som helst form av arbete. Den tredje propositionen, Kompletterande förändringar i sjukförsäkringen, handlar om att stödja de långtidssjukskrivna med aktiva och individuellt anpassade rehabiliteringsinsatser för att de ska kunna återgå i arbete. Reformerna handlar inte om att tvinga sjuka ut i arbetslivet. Reformerna handlar inte heller om att ekonomiskt straffa dem som inte har möjlighet att arbeta, självklart inte. De som inte kan delta kommer precis som tidigare att få sjukpenning eller annan ersättning. Syftet med alla de viktiga reformer som har skett inom sjukförsäkringen är att ta till vara den kraft, vilja och kompetens att arbeta som finns även hos dem som , i vissa fall decennier, har varit sjukskrivna och förtidspensionerade. Personer som aldrig någonsin fått frågan om de har möjlighet att delta i arbetslivet kommer att få frågan men tillsammans med individuellt stöd och en ordentlig rehabiliteringsmöjlighet. Det introduktionsprogram som införs sjukskrivning pågår . Under de tre månaderna ska man tillsammans med Arbetsförmedlingen göra en bedömning av vilka insatser som skulle kunna leda till att man till exempel kan gå från heltidssjukskrivning till deltidssjukskrivning eller från deltidssjukskrivning till ett arbete. När de personerna nu kommer till Arbetsförmedlingen kommer de att mötas av en lång rad insatser som ska möta just deras individuella behov. Det kan handla om alltifrån arbetslivsinriktad rehabilitering till arbete med stöd. Arbetsförmedlingens uppdrag är nu mycket mer än att bara förmedla ett arbete. I många fall handlar det om att ge människor en möjlighet att återfå sitt liv. Man kan också under introduktionen få stöd av arbetsterapeuter, psykologer, sjukgymnaster och socialkonsulenter. För somliga men inte alla handlar det om att hitta ett nytt arbete eller nya arbetsuppgifter på arbetsmarknaden, till exempel med lönebidrag eller genom ett nystartsjobb. som en person deltar i introduktion och andra program utbetalas aktivitetsstöd på vanligt sätt. Det kommer även att gälla dem som får tjänstledigt från sin anställning för att delta i ett program. För att klara det här omfattande arbetet har regeringen tillfört . Jag kan förstå att människor känner en oro, inte minst för den mediala bild som utmålas av omförsäkringen och andra förändringar. Men liksom med den högljudda och dessutom falska debatt som gällde Arbetsförmedlingens coacher är det mesta missvisande även . De som på ett felaktigt sätt har underblåst osäkerheten i reformerna och skrämt människor i onödan tycker jag har ett mycket tungt ansvar att bära. Syftet med de reformer som sker inom sjukförsäkringen handlar om att ge människor en ny chans att återkomma i arbete med det stöd och den hjälp som de behöver och har rätt till. Skulle någon enskild del av reformpaketet i det här avseendet inte fungera som det var tänkt kommer vi att lyssna på alla synpunkter som framförs och överväga förändringar. Det har redan gjorts. Det görs till exempel en förändring av reglerna avseende prövning, där tolkningen av reglerna visade sig få egendomliga effekter för ett antal svårt sjuka människor. har redan intygat att det inte görs någon annan bedömning än tidigare av till exempel cancersjuka människor. Men vi gör i alla fall ett förtydligande, för vi vill inte att våra reformer ska tolkas fel i något enda avseende. Syftet med reformerna är som sagt att ta till vara arbetsviljan hos de personer som år aldrig ens fått frågan om de kan eller vill arbeta. I många fall handlar det om att återge människor som länge existerat i utanförskap en tro på sig själva och ett arbetsliv i gemenskap. Det, mina vänner, kan aldrig vara fel. var som bekant minister i den tidigare socialdemokratiska regeringen, och hennes utredning och noggranna genomgång av den dåvarande sjukförsäkringen visade att i princip vem som helst kunde bli sjukskriven hur länge som helst. Det gick bra att gå från läkare till läkare och berätta att man mådde dåligt på ett eller annat sätt. Alltid var det någon som kunde hålla med och sjukskriva. Sjukskrivningen kunde pågå hur som helst utan några aktiva insatser. Ofta prövades det heller aldrig om sjukskrivna kunde klara andra arbetsuppgifter än de haft tidigare. Insatsen bestod normalt i att kassan efter något eller flyttade över personen till förtidspension i stället för sjukpenning. Utanförskapet var därmed ett faktum. saknades de fasta tidsgränserna, och vad är det nu som händer i rehabiliteringskedjan? Jo, prövas man mot alla tänkbara uppgifter på sin egen arbetsplats. Kan man klara något måste arbetsgivaren också ordna med nödvändiga anpassningar och så vidare. Detta är mycket bra. prövas man mot hela arbetsmarknaden. Kan man utföra något arbete hänvisas man till arbete eller till Arbetsförmedlingen och a-kassa. är det slut på sjukpenning med 80 procents ersättning med undantag för dem som saknar arbetsförmåga och har en allvarlig sjukdom. De har ingen bortre parentes. flyttas man över till tre månaders introduktionsprogram hos Arbetsförmedlingen. Här finns det många undantag. Om man ligger på sjukhus, saknar verklighetsuppfattning eller har risk för försämring av sin sjukdom fortsätter den förlängda sjukpenningen som vanligt.