prot · GW09132 · 2009-06-15 00:00:00 — Många av de satsningar som finns beskrivna i det betänkande som vi debatterar hade inte varit möjliga att genomföra om man inte hade vidtagit de här åtgärderna och sett till att få fram en havsmiljard. I när många hushåll, företag och även regeringar måste vara extra försiktiga med hur man använder sina pengar är det ur synvinkel viktigt att vi är särskilt noga med att de satsningar vi gör används effektivt för att vi ska kunna leva upp till de konventioner för havsmiljön som vi alla har ställt oss bakom. Miljösituationen är kritisk för både och , och det krävs långtgående insatser och ett stort engagemang för att kunna minska utsläppen och därmed minska miljöpåverkan. En förbättrad havsmiljö kräver långsiktighet i planeringen och rejäla insatser. Den sammanhållna svenska havspolitiken är ett bevis på detta. är övertygat om att vi med en aktiv havspolitik och gemensamma krafter kan klara det uppdrag vi har framför oss. Den målsättning som jag och har tror jag att vi alla kan ställa oss bakom, nämligen målsättningen att gravida kvinnor ska kunna äta fisk från . De ska kunna äta fisken från utan att behöva oroa sig för att det skulle kunna medföra risker för barnet. De första stegen i rätt riktning tar vi . inte känner till några landgränser är det viktigt att frågorna inte behandlas enbart nationellt utan att de även finns med på den internationella dagordningen. För svensk del är Europeiska unionen det i särklass viktigaste forumet för att bedriva en havspolitik. Vi kan konstatera att av de nio länder som har kust mot är åtta medlemmar i . I propositionen utgör EU:s direktiv grunden för den svenska handlingsplanen för ett internationellt samarbete om havsmiljön. Att göra till ett pilotområde för havsmiljöarbetet, som en del av för , är en fantastisk möjlighet för att stärka det internationella samarbetet om havsresursfrågorna. Regeringen har uttalat att arbetet med kommer att ha hög prioritet under ordförandeskap. En gemensam Östersjöstrategi leder inte bara till ett ökat skydd av känsliga miljö. Den leder också till att konkurrenskraft kan stärkas och att regionen som helhet blir mer attraktiv och säker. Det är något som hela EU tjänar på. Vi har tidigare i debatten hört oppositionens företrädare säga att de delar synen att det krävs en sammanhållen havspolitik. Jag kan inte annat än upprepa det som var inne på, nämligen att det finns 64 reservationer, varav man lyckats komma överens om tre. Därför frågar jag mig: Vad är den samlade oppositionens alternativ? Vad är deras sammanhållna havspolitik? Jag tycker att det är dags att ta sig i kragen och presentera ett samlat alternativ. Det är viktigt att skicka den signalen till väljarna. Det är också viktigt när vi debatterar så att vi kan jämföra och se vilken riktning oppositionens politik tar. Det är förvånande att de inte lyckats enas om mer. har alldeles för lite gjorts för att förbättra miljön i våra hav. Vi tar nu krafttag för att vända utvecklingen. Vi inför ett bidrag till lokala vattenvårdssatsningar, skapar förutsättningar för fler våtmarker, stimulerar musselodlingar, begränsar spridningen av stallgödsel, förbjuder fosfater i tvätt- och rengöringsmedel för att nämna några av de åtgärder som alliansen genomför. ska vi testa ett system med utsläppshandel för fosfor- och kväveföreningar till haven. Det är ett första steg för att kunna införa ett mer omfattande system som på ett kostnadseffektivt sätt minskar övergödningen i och . Avslutningsvis, herr talman, kan jag bara konstatera att för att vi ska kunna behålla havets resurser krävs en helhetssyn. Det krävs en helhetssyn på nyttjandet av havet, och det krävs ett kontinuerligt arbete för att upprätthålla och återställa livskraftiga ekosystem. Den sammanhållna svenska havspolitiken skapar förutsättningar för just detta. 14 () replik: sade bland annat att EU är det i särklass viktigaste forumet för samarbete i dessa frågor och att resurserna måste användas effektivt. Därför vill jag fråga hur ser på det effektiva i subventionerna av bränsle till fiskefartyg. EU subventionerar alltså fossila bränslen som ökar utsläppen av växthusgaser och medför överfiskning av de knappa fiskeresurser vi har. I betänkandet ställer sig majoriteten bakom skatteutskottets avslag när vi tar upp frågan och säger att vi ska verka för bilaterala avtal med andra länder och att vi i ska använda den möjlighet som finns enligt energiskattedirektivet att göra undantag från dessa subventioner. Kan förklara närmare hur han menar att EU använder resurserna effektivt för en ekologiskt hållbar förvaltning av havsmiljön och våra fiskeresurser? 15 () replik: Jag tror att vi alla är överens om att varje transportslag ska bära sina egna miljökostnader, och de ska göra det på så sätt att vi uppnår största möjliga utsläppsminskning. Vi kan se att koldioxidskatten i fungerat mycket bra. Den har styrt i helt rätt riktning. Men den är kanske enklare att hantera eftersom det gäller en begränsad krets som man arbetar med. Havsmiljöfrågorna och fartygsfrågorna är globala till sin natur, och då behöver vi nå globala överenskommelser. Hur mycket än kan vilja blunda för det är det trots allt då vi får största möjliga effektivitet. Personligen tror jag att det vore bra att inlemma fartygsnäringen i handeln med utsläppsrätter, och jag vet att regeringen pekat på de möjligheterna. Detta bejakas också av den svenska rederinäringen eftersom det även skulle gynna dem. Genom att skapa internationella system för styrmedel går vi i rätt riktning, men vi kan inte blunda för de internationella konventioner och avtal som skrivit under. 16 () replik: Man måste väl inse, , att EU:s skattebefrielse på bränsle haft en avgörande betydelse för utfiskningen av havet? Vi vet exempelvis från forskare vid och Bioteknik att det i genomsnitt går åt diesel för att fånga ett kilo svenska havskräftor. Det är en ekvation som inte går ihop i ett ekologiskt perspektiv. finns det en möjlighet att göra undantag från detta direktiv som säger att vi ska beviljas skattebefrielse. Det är egentligen absurt att vi beviljas skattebefrielse. Alla näringar måste bära sin egen miljöbelastning. Dessutom har vi dubbla effekter här, dels utsläppen i atmosfären, dels övrig beskattning av fiskebestånden. Jag anser att majoriteten måste ändra sig och utnyttja de möjligheter som finns att driva på hårdare för att få en uppgörelse bilateralt i så att vi får jämförbara konkurrensförhållanden. 17 () replik: avslutade sin replik med att säga något mycket viktigt, nämligen att vi behöver få jämförbara konkurrensförhållanden, att vi måste ha likvärdiga konkurrensvillkor. Det avgörande för att vi ska kunna ha en positiv utveckling både vad gäller fisket och havsmiljöfrågorna är att vi skapar internationella lösningar, att vi ingår globala avtal och följer de avtal som vi varit med om att fatta. Inget land kan springa före i det här arbetet genom att införa en ensidig beskattning, för det innebär ingen förbättring av miljön. Det innebär inte minskade utsläpp totalt eftersom utrymmet kommer att tas av någon annan. När det handlar om gränsöverskridande frågor, såsom flyget och sjöfartsnäringen, är det därför viktigt att vi ingår internationella avtal. Det är viktigt att vi skapar internationella funktioner som styr i rätt riktning där sektorerna får ta sina egna miljökostnader. 18 (): Jag vill börja med att instämma i det som mina allianskolleger har framfört i sina anföranden. Jag kan konstatera att de flesta i detta land, liksom i andra länder, har ett förhållande till havet. Inte minst ser man det genom att titta på var folk bor. Man söker sig till kusterna. handlade det om att man levde av havet och jobbade på havet, men havet har mer och mer kommit att bli helt avgörande för rekreation och turism. Därför tror jag att vi från såväl alliansens som oppositionens sida är glada över att kunna debattera en sammanhållen svensk havspolitik och fatta beslut i en synnerligen viktig fråga. Utgångspunkten är propositionen En sammanhållen svensk havspolitik som alliansregeringen med miljöministern i spetsen lagt fram. Det är en synnerligen viktig proposition där man sätter helhetssynen i fokus. Det är en helhetssyn som behövs för att vi ska kunna återskapa havens ekosystem och nyttja havets resurser. Utgångspunkten är även här att bruka utan att förbruka. Det har diskuterats här vad vi menar med det. Ekosystemet är grunden för att man alls ska kunna bruka. Helhetssynen är helt avgörande. Lite drastiskt skulle man kunna säga att den här propositionen bryter sektortänkandets förbannelse. Genom att fiske-, jordbruks-, sjöfarts-, miljö- och näringssektorena integreras kan man få ett långsiktigt ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbart nyttjande av våra havs- och kustområden. Man kan naturligtvis ha olika idéer om detta, men det centrala är att vi nu har en sammanhållen svensk havspolitik. I den ingår naturligtvis havsmiljöpolitiken som en viktig del. En förutsättning som har lyfts fram här är naturligtvis att vi har ett starkt samarbete i EU-kretsen. När det gäller är alla länder utom med i EU. Med det finns även andra internationella forum som är viktiga. Min partikollega kommer senare att tala om Östersjöstrategin, så jag lämnar den åt sidan så länge, men jag skulle vilja lyfta fram en annan sak som jag tycker är minst lika viktig och som också lyfts fram i havspropositionen. Det är detta med delaktighet. Man skriver från regeringen att man vill skapa delaktighet med berörda intressenter, och man tar här även med allmänheten. Just att skapa delaktighet är ändå grunden för att lyckas med denna typ av arbete. Innehållet i propositionen och betänkandet är mycket brett som en direkt följd av det sektorsövergripande tänkandet. Jag kommer att ta upp några infallsvinklar, och sedan kommer min kollega att ta upp Östersjöstrategin och en del andra frågor. Som har konstaterats tidigare finns det 64 reservationer i ärendet. Om man tar antalet reservationer till intäkt för oenighet borde splittringen vara avgrundsdjup, men läser man reservationerna får man en annan bild. Det finns trots allt en relativt stor enighet om detta med en samlad svensk havspolitik. Oppositionen är naturligtvis välkommen att protestera mot min analys, men jag har av bland andra och läst ut att man kan se det på det sättet. Sedan ska jag inte förringa att man jobbar med detaljer. Det kan också vara viktigt ibland, och det må vara öppet att göra det. I propositionen finns ett stort antal konkreta förslag med direkt bäring på havsmiljön. Redan i vårpropositionen 2007 inrättade alliansregeringen havsmiljöanslag, som man sedan har byggt på. Under den här mandatperioden är det uppe över 1 miljard. En hel del åtgärder har förverkligats. Jag tycker inte att man, som , kan säga att detta har kommit i skymundan. håller på med utfiskningsförsöket som gäller skarpsill, och även syresättningsförsök har startats. Om jag inte misstar mig är det i utanför som man har startat detta. Dessa åtgärder är faktiskt på gång. tillkommer ytterligare åtgärder. Mina kolleger har räknat upp en hel rad av dessa åtgärder. Jag vill också lyfta fram några exempel. Jag vill börja med lokala vattenvårdssatsningar, LOVA, där man huvudsakligen kan få bidrag för åtgärder för att minska kväve- och fosforutsläppen och därmed minska övergödningen, både i och i . Det kan handla om anläggande av våtmarker och om till exempel musselodlingar. Det finns också möjlighet att få bidrag till mottagningsanläggningar för avfall från båttoaletter, och även till båtbottentvättar för att minska beroendet av giftiga båtbottenfärger. Även den delen finns med i propositionen och i betänkandet. Vi ska inte underskatta förslaget om skattereduktion för att åtgärda de enskilda avloppen. Vi har använt lite olika uttryck här. Det hette ROT-avdrag förut, men tror jag att det heter HUS-avdrag. Det har något med skattesidans nomenklatur att göra, men det är i grunden samma sak. Att människor får ett incitament på detta sätt bör rimligtvis leda till att man i snabbare takt kan börja åtgärda alla de 300 000 icke fullt godkända enskilda avloppsanläggningarna. De står faktiskt för en ansenlig del av de utsläpp som görs. De stora kommunala reningsanläggningarna är nämligen väldigt effektiva. Ska man skapa ett ekosystem i balans i havet är det naturligtvis en viktig förutsättning att vi nu jobbar och driver på för att lyckas i reformeringen av den europeiska fiskeripolitiken. Det handlar om en balans mellan den fångstkapacitet som finns och de fångstmöjligheter som finns i ett fungerande ekosystem på ett långsiktigt sätt. Även här gäller det att bruka utan att förbruka, så att man fiskar på räntan och har ett fungerande system där det finns en avkastning. Jag tycker inte att det finns något motsatsförhållande här så länge man utnyttjar resurserna på ett ekologiskt bra sätt. Just fisket har vi debatterat vid många tillfällen, senast , när vi diskuterande införandet av överförbara fiskerättigheter. I havspropositionen finns ytterligare åtgärder inom bland annat det operativa programmet för fiskerinäringen i , som löper . En viktig sak är att man från regeringens sida nu aviserar en ökad nationell medfinansiering för att säkra att man faktiskt kan utnyttja de EU-medel som står till förfogande. Det har ju varit en stötesten tidigare, och kanske även den tidigare regeringens företrädare kan fundera lite på att det har varit fallet. Vidare utpekas som ansvarigt för redskapsutveckling för minskade bifångster och för att minimera utkasten. Utkasten har vi också tagit upp vid många tillfällen. Det är egentligen en befängd företeelse där det bara finns förlorare. Yrkesfiskaren är förlorare, naturen är förlorare och alla vi andra också i ett sådant system. Som jag nämnde inledningsvis är delaktighet för berörda mycket centralt för oss i , och säkert för många andra också. För att få en långsiktigt hållbar förvaltning av havsmiljön och områden längs kusten krävs ett bättre förankrat stöd i samhället, och det kräver en dialog. Även den frågan lyfter regeringen fram i propositionen, och det är jag väldigt nöjd med. Ett bra exempel som nämns i propositionen är det pilotprojekt som har pågått inom fisket för att skapa möjligheter för regional och lokal förvaltning. Det har förekommit runt hela kusten, bland annat i och . Där har det fungerat väldigt bra, och man har verkligen fått delaktighet i processerna. En annan typ av delaktighet är att man faktiskt tar till vara den kunskap som tas fram och kommer fram i lokala och regionala projekt. Det blir extra tydligt när regeringen i förslaget En gemensam marin områdesförvaltning i och , som handlar om en integrerad havsförvaltning, lyfter fram att kunskaper och erfarenheter från projektet utgör en viktig grund. Jag vet inte hur många som känner till Forum , men just där har det varit ett väldigt stort engagemang från både svensk, norsk och dansk sida för att lyfta fram gemensamma möjligheter att utveckla näringar och få ekosystemen i balans runt . Man visar nu att den kunskapen och de erfarenheterna inte bara försvinner ut någonstans. Det är klart att de människor som har arbetat med det här känner delaktighet, och det blir en väldig styrka när man försöker skapa någonting gemensamt. vill jag ta upp en del i propositionen som har drivit och som vi anser är avgörande för att lyckas med en sektorsövergripande havspolitik med en helhetssyn. Det är tillkomsten av en central havsmyndighet som har ett sektorsövergripande ansvar. Vi tror att det är en grundläggande förutsättning för att man ska uppnå en samlad förvaltning utifrån ekosystemtänket. Vi tycker att det är bra att frågan nu utreds vidare, och vi ser verkligen fram emot förslag från regeringen i den frågan. Detta är nämligen i linje med att vi nu har ett förslag om en samlad svensk havspolitik. Har vi en samlad svensk havsmyndighet ger det naturligtvis styrka att jobba med den frågan. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. 19 () replik: tyckte sig se en viss samsyn över blockgränserna i havspolitiken. Det sade jag också i mitt inledningsanförande. Jag tycker väl att det är så. Den förra regeringen tog initiativ tillsammans med dåvarande samarbetspartier, och den nuvarande regeringen fortsätter. Och till exempel driver på, och vi är nu glada åt att regeringen hakar på en del av de förslag som vi för fram. Sedan har det kommit fram här att oppositionen inte är riktigt samlad. Vi jobbar oss igenom politiken successivt. Vi har inte hunnit igenom allt. Men ni kan vara lugna med att vi kommer att kunna göra detta till valet. Vad jag egentligen nu vill fråga är dock hur han som representant för det kanske mest EU-entusiastiska partiet ser på att EU, enligt , inte ska anvisa ytterligare medel till . driver att det ska ske en radikal minskning av EU:s jordbrukssubventioner det gör i och för sig många partier. Vore det inte rimligt, , att skulle stödja en politik som innebär att medel från jordbruksstödet omfördelas till bland annat satsningar på Östersjömiljön? 20 () replik: Just det här med samsyn är inget problem för mig. Jag tror att havet nog bara gläds åt att vi kan ha en samlad bild över de flesta av de beslut som är i positiv riktning. Vi kan ju träta om vem som kom på vad. Men, som sagt, det viktiga är att åtgärderna nu faktiskt lyfts fram i en samlad politik. Jag har en liten kommentar till detta att vi kan konstatera att oppositionen bara har tre gemensamma reservationer. Det är väl en politisk diskussion som pågår åt båda hållen. Den pågick även under den förra mandatperioden, och det var väl ungefär den fråga som vi också fick besvara ganska ofta. När det gäller EU och tillgängliga medel vill jag säga att det egentligen inte är det viktiga. EU:s budget innehåller så mycket pengar till olika inriktningar, och det viktiga är faktiskt att man kanaliserar de pengar som finns till rätt saker. När det gäller Östersjöstrategin markerar man att det inte är mer pengar men att de pengar som finns ska användas på ett bättre sätt. Sedan är vi, vad jag förstår, helt eniga i de svenska politiska partierna om att jordbrukssubventionerna ska minskas. Om det sedan innebär att man ska minska budgeten och att vi ska betala in mindre eller om vi ska använda pengarna till någonting annat får vi väl se. Men det är klart att om vi inte hade haft dessa gigantiska jordbrukssubventioner hade EU haft större resurser till annat. Men det handlar, som sagt, om att använda de tillgängliga medlen på ett bättre sätt. Det kan man göra om man skapar en samlad strategi. Annars blir det väldigt spretigt, och det blir ett stuprörstänkande, och då blir det inte effektivt. 21 () replik: Ja, men som jag sade har vi Östersjöstater byggt upp en enorm miljöskuld till ekosystemet i och runt , och den måste betalas tillbaka. Jag tycker att det i konsekvensens namn, när det gäller till exempel ställningstagande, är rimligt att EU är med och bidrar till den stora amortering som ska göras. Precis som vi ska klara av finanskrisen måste vi också klara av den ekologiska krisen i . Och här finns det en möjlighet. ska vi naturligtvis diskutera Östersjöstrategin återkommande gånger. Men jag beklagar att det redan i denna strategi sägs att det inte ska anvisas mer EU-medel utan att det ska ske inom befintliga ramar. Den frågan måste kunna prövas, och jag hoppas att är berett att ompröva sin inställning. 22 () replik: sade inledningsvis att anses vara det mest EU-vänliga partiet. Det kan jag hålla med om. Det tror jag också att vi är. Men huvudsaken med EU är att skapa ett samarbete där man drar åt samma håll. Det finns resurser både inom EU och i länderna kring till exempel som används för att förbättra miljö. Då gäller det att de resurserna används på ett sådant sätt att man faktiskt drar åt samma håll och får ett gemensamt bra resultat. Det är det som är det viktiga med EU: att vi sitter vid samma bord och diskuterar samma fråga. 23 (): Det tenderar att bli lite av det som var bakgrundsmusik när jag satt vid datorn och förberedde detta jag lyssnade på ett program som heter Da Capo. Det blir lite dacapo, men att upprepa goda sanningar är ju inget fel. Den här debatten rör att får en sammanhållen havspolitik. Det är någonting som det har funnits behov av . Synen på hur havet ska förvaltas har inte alltid varit lika utvecklad som synen på hur vi förvaltar och skyddar det som finns på landbacken. Vi kristdemokrater gläder oss nu över att vi ingår i en regering som lägger fram en i vårt tycke mycket välgrundad proposition som möjliggör för att ta ett helhetsgrepp på havspolitiken. Även jag skulle vilja lyfta fram några av alla de åtgärder och förslag som finns. Bland annat berörs planarbetet för det kustnära havet. Kommunerna har varit förhållandevis bra på att ta sitt ansvar vad gäller planarbetet för land, men när det gäller havet har arbetet inte alltid varit lika framgångsrikt. De åtgärder som regeringen nu föreslår när det gäller att ta fram tydligare planmodeller för arbetet kommer att möjliggöra ett mycket bättre kommunalt arbete. Men kommunerna behöver också bli bättre på att samverka i regioner för att ta ett samlat grepp på de havsresurser som man har ansvar för. Regeringen har identifierat behovet av en myndighet som tar ansvar för att ta fram planer för den ekonomiska zonen. Den utredning som föreslås kommer också att belysa frågan om hur man bättre ska stödja kommunernas arbete. En mycket viktig utgångspunkt för utredningen är ekosystemansatsen. kommer, som flera talare före mig redan har berört, naturligtvis övriga myndigheter som har ansvar för delar i havspolitiken att finnas med i det här arbetet, inte minst . Den kommunala och regionala nivån kan sägas vara den första eller lägsta, om man så vill, nivån för ett ansvarstagande vad gäller havsresurserna. Men havet stannar varken vid kommungränser eller vid regiongränser. har på nationell nivå ett stort ansvar för hur vi arbetar med att få ett hållbart hav, ett hav där ekosystemen kan fungera och ett hav som kan fortsätta att vara den stora källa till våra gemensamma nyttor som det har varit och är. Rätt förvaltat ska det ge möjlighet till ett hållbart fiske och fungera som mottagare av CO2-utsläpp som vi människor åstadkommer. Havet är också den viktigaste transportlänken för gods. Inte minst vi i är nogsamt medvetna om det. Sjöfarten är en viktig nyckelnäring för ett fungerande näringsliv i . Det är i detta sammanhang viktigt att, som regeringen gör, påtala att det måste finnas en mycket tydligare samverkan mellan de verk som arbetar inom transportsektorn. När man tar fram infrastrukturplaner måste man göra det gemensamt och samfällt. Den tredje nivån, herr talman, är den europeiska nivån. Där pågår ett intensivt arbete med att ta fram en havsmiljöstrategi. I det arbetet är pådrivande. Alliansregeringen, med miljöministern i täten, vill göra till ett pilotområde när det gäller hur man på ett hållbart sätt kan förvalta havsresurserna. Det är då glädjande att se att man i det förslag som finns till en Östersjöstrategi har tagit stor hänsyn till de inspel som har gjort. är till sin struktur ett hav som det bör gå att koppla ett strikt gemensamt grepp om då det till allra största delen kan ses som unionens innanhav. Alla de grupper som med flera har nämnt tidigare, Helcom, Baltic Sea Action Plan med flera, måste vara en god grund för det fortsatta arbetet. Ska kunna återfå ett ekosystem i balans krävs det stora och målmedvetna satsningar, vilket i sin tur kräver att tar på sig ledartröjan i detta arbete. Det har miljöministern gjort. Det är glädjande att kunna säga att alliansregeringen satsat mer än 1 miljard på det här arbetet, vilket med flera har redogjort för redan, därav dacapobegreppet. Men det här tål att upprepas. Över 1 miljard är satsad på detta arbete. Men, herr talman, det är inte bara havet man ska förvalta utan vattnet som vi omger oss med totalt. Just nu pågår för fullt implementeringen av EU:s vattendirektiv.