prot · GW09112 · 2009-05-06 00:00:00 — Vi kommer med hänvisning till tidigare diskussioner om detta att göra vårt allra yttersta för att diskrimineringsdirektivet antas under det svenska ordförandeskapet, där frågor om inte minst sexuell läggning finns med. Det är en väldigt viktig fråga för , men det har stött på en del komplikationer som vi har redogjort för i . Vi hoppas att det ska kunna lösas under vårt ordförandeskap. Jag tror att nämnde en tidigare konferens om trafficking. Det finns med också. Så det finns på olika sätt. Exakt vilka slutsatser som kommer att formuleras efter de här mötena är lite tidigt att säga ännu med tanke på att de är kontroversiella. Det planeras också en allmän diskussion kring biståndets innehåll, där vill lyfta fram frågor om mänskliga rättigheter, demokrati och kvinnors rättigheter på ett mycket tydligare sätt än . Så vi driver de frågorna. Det är känt vad tycker i de frågorna. Det kommer vi naturligtvis att ge uttryck för också som ordförande. 35 HANS () replik: Något har jag lärt mig i den här . Får man inte ett tydligt ja betyder det troligtvis ett nej. På flera av mina konkreta frågor där jag inte fick ett konkret ja tolkar jag det inte som något annat än ett konkret nej. De saker som EU-ministern lyfte fram här är faktiskt inte speciellt mycket att hänga i julgranen för någon som brinner för frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, om kvinnors rätt till sin egen kropp. Om vi börjar med European Development Days är det en konferens man ska ha i , där det deltar lite olika aktörer. Vi har haft en föredragning om detta i utrikesutskottet, och jag ställde en konkret fråga om dessa frågor kommer att stå på dagordningen? Svaret var: Ja, om ni i vill lyfta de här frågorna och arrangera ett eget sidoarrangemang ute på stan kan ni eventuellt få göra det. Den information vi har fått från de ansvariga från UD är att de här frågorna inte kommer att stå på dagordningen under den här konferensen. EU-ministern säger vidare att man ska ha ett NGO-forum, och det är väl positivt, men problemet är ju inte att det finns en massa konservativa NGO:er runt om i . Det är inte dem vi behöver påverka. Dem vi behöver påverka är regeringarna i republiken , på och i de som på område efter område bromsar. Det är dem vi behöver ta debatten med. Vi behöver ett forum där regeringar och regeringschefer kan sätta sig och diskutera dessa frågor, och där vågar vara kontroversiellt och tydligt och klart säga att vi inte längre accepterar att ni bromsar vårt gemensamma arbete i unionen när det gäller att stärka kvinnors rätt till sin egen kropp, när det gäller att stärka användningen av kondom och andra preventivmedel och när det handlar om att sprida kunskap och sexualupplysning i utvecklingsländerna. Sedan får vi höra att det är lite oklart om rådsslutsatserna. Jag har full förståelse för att rådsslutsatserna inte är klara, men jag vet så pass mycket att rådsslutsatser inte är någonting man producerar på en kafferast. De har förhandlats och diskuterats , och någonstans borde vi ändå kunna få lite mer klarhet i om det finns några ambitioner under det svenska ordförandeskapet att i några rådsslutsatser lyfta in frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. kan jag väl säga att det jag har fått höra bara ytterligare förstärker den oro som jag vet finns runt om i . 36 Statsrådet () replik: Jag försökte faktiskt vara konkret, , genom att ge några exempel på initiativ. Jag uppfattade nämligen att det var det som efterfrågades. Jag kan inte här säga vad som ska stå i rådsslutsatserna. Det är trots allt ganska många månader kvar, och även om de naturligtvis börjar förhandlas i förväg har vi inte hunnit dit . Jag vet att det här är en viktig fråga för biståndsministern. Det diskuteras inte bara på NGO-forum och konferenser, utan det förs en kontinuerlig debatt där är pådrivande om hur vi ska använda EU:s bistånd. Jag tror att det var som nämnde att EU är en mycket viktig biståndsgivare. Hur ska vi göra detta på ett bättre sätt? Hur ska vi se till att resurserna gör nytta och att vi fokuserar på bästa sätt? vill lyfta mänskliga rättigheter, demokratifrågor och kvinnors rättigheter, och där har sexuell och reproduktiv hälsa en viktig roll. Vi har fått draghjälp genom administrationsskiftet i , för där har det också bromsats en hel del. Detta håller också på att genomsyra EU:s biståndspolitik. På EU-nivå är det svårare. Som vet, som jag beklagar men som det är väldigt svårt att göra något åt, är abort förbjudet i några länder. Jag tror inte heller att vill att vi ska ha en europeisk abortpolitik; den riskerar, som han sade, att kraftigt undergräva vår egen. Därför är möjligheterna att lyfta den här frågan begränsade. Det är klart att vi i olika sammanhang för fram vad vi tycker och diskuterar det, men om man inte är beredd att lägga fram ett förslag på EU-nivå om detta är möjligheterna att påverka i till exempel väldigt små. När det gäller HBT-frågor, som vet att jag personligen är mycket engagerad i, har jag fört fram detta med ministerkolleger och andra i mer informella sammanhang för att försöka påverka och protestera när lokaler inte får hyras ut, när demonstrationer inte tillåts och så vidare. Det är ett sätt att försöka påverka som ibland har lyckats, ibland inte. Men vi fortsätter att stå upp för dessa frågor, och det är inget tvivel om vad tycker. Sedan får vi se vad det kan bli för slutsatser kring detta. 37 () replik: Jag får börja med att uttrycka min uppskattning för att ministern är här och deltar i kammarens debatt och även, hoppas jag, lyssnar på vad ledamöterna har att säga. Det är bra att det finns ministrar som faktiskt deltar i kammarens debatter, och jag tror att jag talar för alla som är engagerade i frågan när jag säger att vi är glada över detta. En annan sak som jag tycker är bra är att ministern i några frågor är väldigt tydlig. Jag uppskattar kanske inte beskedet, verkligen inte, men jag uppskattar att det är tydligt från regeringens sida att man under ordförandeskapet inte vill lyfta frågan om Vaxholmsdomen och hur vi ska skydda den svenska modellen. Det är bra att regeringen är tydlig med sin dåliga politik. En sak som jag gillar är att ministern sade om jag omformulerar det lite att den ekonomiska krisen inte ska ses som ett hot mot klimatpolitiken utan som en möjlighet. Det är en möjlighet att satsa stora pengar på investeringar i klimatrenoveringar och infrastruktur för att rädda klimatet. Det är nödvändigt med stora satsningar just nu för att rädda klimatet och för att stimulera ekonomin, och därför ska krisen ses som en möjlighet. Jag tror att regeringen kanske är på väg lite mot linje här. Det lät så på ministern i alla fall. Men då vill jag också fråga varför av de pengar som man fattade beslut om på mötet lades på saker som inte är gröna. Varför är det europeiska stimulanspaketet mindre grönt än ? 38 Statsrådet () replik: Tack så mycket, , för berömmet! Tyvärr, får jag ändå säga, är och andra oppositionspartier inte lika tydliga i vad de menar med att lyfta arbetsrätten. Vad betyder lyfta? Ska vi hålla ett allmänt seminarium om den eller berätta lite om debatten i ? Ni måste återkomma med vad ni konkret menar med att lyfta arbetsrätten. Vårt besked är tydligt: Kollektivavtalen är en bra sak för . Vi slår vakt om dem. De är inte hotade av Lavaldomen. Vi är övertygade om att vi med några mindre justeringar kan lösa den frågan nationellt inom ramen för de förslag och de remissförslag som har kommit fram i utredning. När det gäller andra fråga antar jag att han hänvisar till återhämtningsplanen. Jag beklagar också att det inte var fler av alla dessa satsningar som handlade om förnybar energi, och jag lyfte också fram det under debatten. Vi försökte hitta sådana projekt som skulle uppfylla de kriterier som kommissionen hade uppställt. Projekten skulle svara mot ett antal lagar och direktiv naturligtvis och snabbt kunna komma i gång. Kommissionen menade att de inte hade hunnit definiera projekt som mycket snabbt skulle kunna komma i gång och därigenom inrymmas i planen. Jag beklagar också att det var så få som rörde sig om rent förnybar energi. Men det var i alla fall några, och det ökade lite grann på slutet vilket vi i alla fall får vara tacksamma för. 39 () replik: Ministern frågade om vi menade något konkret med att lyfta frågan om att skydda den svenska modellen. Jag tror att vi från har förutsättningar att vara lite mer konkreta och tydliga än Socialdemokraterna är. En konkret sak som regeringen borde göra är att säga att det är en så väsentlig fråga för att vi får ha kvar kollektivavtalen att vi kräver ett protokoll om detta till Lissabonfördraget och att det är en förutsättning för att vi ska anta Lissabonfördraget. Det finns en möjlighet att få igenom detta. Jag vet att regeringen inte vill det och att de är rädda att det skulle äventyra Lissabonfördraget, men det är en sak regeringen borde göra, för den här frågan är så viktig. 40 Statsrådet () replik: var väldigt konkret, och jag tackar för det. vet också svaret: riksdag har redan ratificerat Lissabonfördraget med stor majoritet, och även om så inte vore fallet hade vi inte velat resa detta av olika skäl. Dels uppfattar vi inte de svenska kollektivavtalen som hotade. De ses tvärtom som en förebild på många sätt runt om i . Vi får mycket frågor om hur det fungerar, vilket vi ofta är glada över att kunna berätta. Dels är det så att om alla länder skulle börja ställa ultimativa krav i fråga om Lissabonfördraget, som är färdigförhandlat och som har processats , hade det verkligen varit hela havet stormar varje land hade rest sina speciella frågor, och då hade vi inte haft något fördrag. Det har vi fortfarande inte. Det är komplicerat som det är, men vi menar inte att Lissabonfördraget är den rätta platsen att ställa den här typen av krav. Dessutom är det ingenting som är hotat, utan vi kan bibehålla kollektivavtalen. Det står också i Lissabonfördraget att kollektivavtalen erkänns som en modell. De fackliga rättigheterna kommer också enligt alla bedömare, också från den fackliga sidan, att stärkas genom Lissabonfördraget. 41 (): Som någon har sagt tidigare kommer den tjeckiska senaten att rösta om Lissabonfördraget. Jag och hoppas att en majoritet kommer att säga nej till detta. Vi tror inte att Lissabonfördraget är framtiden för EU. Vi tror på ett annat EU än det som finns . Därför hoppas jag att den tjeckiska senaten röstar nej eller att irländarna röstar nej i en annan folkomröstning . Man kan inte som debattörerna här backa in , och att backa in är precis vad Lissabonfördraget innebär. Det är ett fördrag för det gamla EU, inte för ett nytt EU. Det innehåller inte ett enda nytt verktyg för en aktiv klimat- och miljöpolitik. Däremot innehåller det 60 andra områden där man flyttar över makt från de nationella parlamenten till EU. Det är allt från utrikesfrågor till rättsliga och inrikes frågor. Det handlar om hur mycket makt som ska finnas i ministerrådet. Man vill ha en EU-president och en utrikesminister. Man ger mer makt till de stora länderna i EU, medan de mindre länderna, som , får mindre makt i EU med Lissabonfördraget. Därför är inte Lissabonfördraget ett fördrag för framtiden. Vi måste helt enkelt ha ett nytt fördrag, men ett fördrag för framtiden. Det är så vi måste se på det. Från sida vill vi verkligen att det tas nya steg som gör att EU står upp för de utmaningar som finns, och som flera har nämnt här också, som klimatfrågan. Svenska folket är också klokt. En majoritet av svenska folket tycker att klimat- och miljöfrågorna är de absolut viktigaste inför EU-parlamentsvalet. Jag antar att det också inför det svenska ordförandeskapet är de frågorna som ska lyftas. Men då måste det också synas i verkligheten. Då måste det också synas att klimat- och miljöfrågorna är prio ett. Det menar vi att dagens EU inte står upp för. Visst har man antagit fina målsättningar, men man har inte omvandlat dem i praktisk handling. Där är problemet. Det finns flera här som har pratat om freden. Ni pratar mycket om freden, men ni rustar för krig. Rusta för krig är precis vad Lissabonfördraget handlar om. Man vill överföra mer militära muskler till EU. Man vill ha en egen utrikesminister för EU. Man vill också ha solidaritetsklausuler som innebär att EU-länderna ska ställa upp för varandra även militärt vid angrepp. Det är det EU som ni hyllar så mycket. Jag kan inte förstå, herr talman, hur man kan hylla ett sådant EU på det sättet. Jag tycker att man borde ha ett annat slags EU som faktiskt mer lever upp till de förväntningar som människorna har. Det är väl trots allt för människorna, väljarna, som vi strävar efter ett samhällsbygge som vi tror på. Det fanns en mätning som sade att intresset inför EU-parlamentsvalet är ljummet. Däremot är inte svenska väljare okunniga om EU-frågorna. Det är intressant. Människorna är inte okunniga om EU. De har mycket klara och tydliga uppfattningar om väldigt många EU-frågor. Det tror jag är väldigt bra, men då måste vi också se till att EU lever upp till detta. Om människor inte känner att de kan påverka, att EU är något diffust längre bort, står vi folkvalda inför ett nytt stort problem, både vi riksdagsledamöter och EU-parlamentariker, ministrar och EU-kommissionärer. Jag menar bestämt att vi inte lever upp till det, därför att vi lyfter fel frågor på EU-nivå. Vi tar inte de verkliga utmaningarna på allvar. En av de utmaningar som finns är just klimatet och den ekonomiska krisen. Jag menar att vi måste arbeta med detta tillsammans. Vi måste satsa på en win-win-situation som innebär att en aktiv klimatpolitik också medför skapandet av nya arbeten för framtiden. Detta måste EU underlätta och inte som försvåra. Det försvåras därför att den fria rörligheten värderas högre inom EU-byråkratin än en aktiv klimat- och miljöpolitik. Det är grundproblemet. Tyvärr förändrar inte Lissabonfördraget detta synsätt inom EU. Det är ett av grundproblemen. Därför skulle jag vilja välkomna att Lissabonfördraget kastas på historiens skräphög och att vi tar tag i ett framtida EU i stället. Man bör också titta närmare på vad EU:s budget innehåller. EU:s budget innehåller . Mycket av de pengarna går tyvärr till satsningar på jordbrukspolitik som förstör klimatet. Det satsas på sammanhållningsfonden, och det satsas på väg- och flygplatsinvesteringar. Hur mycket går till järnvägsinvesteringar? Tyvärr inte mycket. Jag tror att det finns tre olika spårbredder inom EU-länderna, vilket försvårar en aktiv utbyggnad av järnvägstrafik över olika nationsgränser. Detta måste vara prio ett. Vi måste underlätta för ett klimatvänligt resande. Det håller de flesta med om. Förklara då varför det kan ta att gå in på Internet och beställa en flygbiljett till och få den utskriven medan man nästan hinner ned till innan man har lyckats få reda på hur tågtiderna till ser ut. Än mindre har man fått reda på vad det kostar. När man väl får reda på vad det kostar avskriver man hela projektet därför att det är jättedyrt. Det är sådana frågor som EU borde ta tag i för att underlätta klimatvänligt resande. gör man ingenting för att underlätta det. Tvärtom lägger man all energi på att underlätta flygtransporter. Det är fel väg för framtiden. Det är sådana frågor som jag tror att väljarna vill ha besked om. Sedan vill jag rätta EU-ministern i fråga om återhämtningsplanen för EU. Återhämtningsplanen för EU, där man satsar 44 miljarder på energiområdet, innebär inte att det bara satsas på projekt som snabbt kan genomföras. EU-minister måste komma upp i talarstolen och förklara varför projektet för koldioxidlagring får stöd med trots att det fortfarande bara är en tanke, ett forskningsprojekt. Det finns inget klart besked om detta fungerar eller inte. Varför får det stöd med så många miljarder medan havsbaserad vindkraft får en bråkdel av detta? Återhämtningsplanen för EU är EU i ett nötskal. Man pratar aktivt om klimatpolitik, men man gör någonting helt annat. Därmed försvårar man en aktiv klimatpolitik. nämndes också hyllande av den borgerliga regeringen. Är det någon som är förvånad? företräder som företräder en politik som vill ha mer makt till EU. Det är väl klart att den borgerliga regeringen får beröm, för det är precis det man sysslar med, att bara ge mer makt till EU. Man lyssnar inte, man lyfter inte Lavalfrågan om fackliga rättigheter, man lyfter inte gasledningen mellan och och man har försvagat en aktiv klimatpolitik. Tror tusan ursäkta herr talman, men det är väl inte så konstigt att ger den svenska borgerliga regeringen beröm. Vi från kommer inte att sitta som ja-sägande nickedockor utan vara en aktiv part i EU för att få ett nytt slags EU där man tar hänsyn till klimat- och miljöfrågorna på ett helt annat sätt än den borgerliga regeringen gör . Slutligen, herr talman, vill jag vända mig till dem som lyssnar på den här EU-debatten och som vid förra valet till valde strategin: Jag vill protestera mot EU och därför röstar jag inte. Jag tycker att de väljarna ska pröva en ny strategi, för hur mycket gav den protesten? Den protesten var en protest för . som har gått har lagt fram hundratals, ja, kanske tusentals nya lagar som bara strävar efter att ge EU mer makt. Vill man protestera mot EU och ha en förändring ska man rösta på till exempel som är aktivt genom att faktiskt sätta ned foten och kunna protestera mot EU när EU vill ha mer makt. står vi för en aktiv klimatpolitik, för att EU måste bli en bättre klimataktör och ta på sig ledartröjan i de internationella förhandlingarna så att vi får ett internationellt avtal i . Det är den strategi ni väljare borde ha om ni protesterar mot EU. 42 (): Ärade EU-minister och kolleger! Det är inte så många här denna speciella Europadag. Det är en årlig skrivelse som vi debatterar , och jag tycker att den är väldigt bra. Jag rekommenderar den till läsning för er som är lite lagom Europaintresserade och även för er som inte är i kammaren . Den ger en bra helhetsbild över alla de områden där röst har blivit starkare sedan den här regeringen trädde till en röst som är stark och som är väl förankrad i riksdag. Det är det jag vill framhäva. Det är också i det som enhälliga yttrande har sin bakgrund. Jag tycker att det är väldigt viktigt just för den folkliga förankringen av Europasamarbetet att vi har en djup och bred förankring i detta hus. var EU utrikespolitik och något regeringar kunde sköta bäst de ville, men så gör inte den här regeringen, som bekant. Det är också väldigt bra för transparensen, förståelsen och den demokratiska förankringen av samarbetet. Vi är ett av de mer aktiva parlamenten i EU i det här avseendet. Vi är inte bäst. Vi är till exempel inte bäst på öppenhet det skulle vi kunna vara ännu bättre på. Vi träffar många kolleger från andra EU-länder de kommer inför ordförandeskapet också och jag märker att till exempel min franske kollega är jätteavundsjuk på oss för att vi träffar den svenske jordbruksministern inför varje jordbruksministerråd. Det skulle de franska parlamentarikerna gärna göra med sin jordbruksminister de är väldigt engagerade i sådana frågor. Andra länder har samråd inför allmänna rådet men inte så mycket annat. För oss är det en vana att i varje fackutskott och när vi är samlade i kräva förankring och gärna söka bred sådan för agerande i EU. Riksdagsordningen har ändrats för att ge den här möjligheten till fackutskotten, och vi tycker att det är bra. Det välkomnar vi även från nämndens sida. Men vi ser när vi sitter där hur det fortfarande varierar väldigt mycket mellan olika fackutskott. kan man inte riktigt vara en duktig svensk riksdagsledamot, oavsett vilket lag man hejar på, och sitta i till exempel jordbruksutskottet utan att engagera sig i miljö- och jordbruksfrågor i EU. EU har, vare sig man gillar det eller inte, stor makt över svensk vardag. På svenska köksbord regleras till exempel det man har på tallriken också genom gemensamma EU-beslut som kräver förankring även här i . Då är det väldigt viktigt att utskotten tar det ansvaret ordentligt. Just miljö- och jordbruksutskottet gör det, men det kan bli mycket mer och bredare i detta hus. Särskilt om Lissabonfördraget träder i kraft, vilket jag hoppas, stärks de nationella parlamentens roll. Då kommer vi att ha på oss för det första för att yttra oss om EU ska hålla på med det här eller inte en så kallad subsidiaritetskontroll och för det andra för möjligheten till positiv påverkan, som kanske glöms bort lite grann när man debatterar sådant här. Både i positiv riktning och ibland i negativ riktning att säga: Hör ni, det här hör inte hemma på EU-nivå kan nationella parlament göra det mycket bättre med Lissabonfördraget. Därför vore det viktigt att det träder i kraft. Därför hoppas även jag på ett ja i . har, som det redan står i årsboken, sammanträtt med regeringen inför alla möjliga rådsmöten, precis som vanligt. var det inte precis som vanligt, och det blir det nog inte heller. Jag skulle vilja framhäva, som vi också gör i yttrandet, den flexibilitet med vilken vi har kunnat samråda med regeringen i allsköns olika former; , i skrift, på telefon och så vidare där så krävts, och framför allt snabbt. såg vi både ett närmast aktivistiskt franskt ordförandeskap och stora omvärldshändelser som tvingade EU att agera snabbt för att inte förlora sin position i världen. Det första var Georgienkrisen och det andra finanskrisen. Där stod EU pall. Där stod EU upp. Där använde vi EU för att påverka globala problem som berör oss . Trots dessa extrema omständigheter, trots att det var bråttom, dramatiskt och mycket ny materia, fungerade även där samrådet mellan regering och riksdag väldigt väl. Även när vi inte tycker lika i sak kommer sådant fram, men samspelet fungerar. Den som tycker att och regeringen är trögrörliga organismer får tänka om, i alla fall om man sätter sig in i EU-frågor. Jag tycker att det är bra att se i årsboken hur påverkar i positiv riktning inom EU-samarbetet. Det innebär inte att man alltid bara står upp och klappar så fort någon har tolv stjärnor mot blå bakgrund med sig. Det innebär också att påverka till exempel för att rädda . Men om man påverkar för att minska torskfisket och förbättra sanktionerna mot tjuvfiske blir det kanske inte ett tydligt nej-plakat i slutändan. Däremot blir det mindre utfiskning av torsk och bättre sanktioner mot dem som ägnar sig åt sådant. Sådant är bra svensk påverkan på EU, och det ser vi exempel på från regeringens agerande. Gemensamma regler för skilsmässor är ett annat exempel. Även för mig är det viktigt att man ska kunna göra abort om man måste av någon personlig anledning och att man ska kunna skilja sig när kärleken tar slut om den gör det. Sådant ska inte EU reglera på central nivå. Det är därför det är viktigt för oss att säga ifrån när det kommer förslag om att reglera sådant på EU-nivå. Det gör regeringen, och det syns inte i tydliga nej-röster. Det syns däremot i mötesrummen och i resultaten. Jag tror att det är två frågor som kommer att överskugga allt inför både Europavalet och ordförandeskapet, och det är naturligtvis klimatet och den ekonomiska krisen och jobben. Det är väldigt viktigt att vi har just det här breda stödet i för ett hårt arbete i klimatfrågan. Det är många länder det var det som säger att det här med klimatet är viktigt och bra men att man inte har råd just nu därför att den ekonomiska krisen har kommit. Då hoppas jag att man inte behöver förklara för särskilt många här inne varför det resonemanget är fel. Det är just därför det är viktigt med ett brett stöd i för den svenska linjen i klimatfrågan. Vi skulle kunna sluta att släppa ut helt här och ändå inte påverka de globala utsläppen nämnvärt över huvud taget. Det är när vi kan hjälpa tjecker och polacker att slippa vara beroende av kolgruvor, rysk gas och sådant och i stället få tillgång till renare energikällor som vi kan göra saker.