prot · GX0923 · 2009-11-04 00:00:00 — Jag skulle verkligen vilja höra varför tycker att det är ett bra sätt att genomföra den här lagstiftningen att först ta bort regelverket, vilket många har anfört kommer få svåra konsekvenser, och sedan i efterhand utreda hur man ska lösa problemet. Hade det inte varit väldigt mycket smidigare att lösa detta i ett paket och redan från början ta fram ett förslag på hur man skulle kunna ha en representant som skulle kunna sköta förhandlingar med fack och myndigheter? 16 () replik: Tjänstedirektivet ska vara implementerat i alla medlemsländer , med andra ord om inte så väldigt många månader. Om vi skulle lägga detta på is skulle vi i , som ordförandeland och som ett av de länder som verkligen har mycket att vinna på detta, mäla oss ut och säga att vi inte är klara, att vi måste vänta och att vi nog måste ta till på oss. Jag kan hålla med om att inte bara denna utan många debatter här inne skulle förlora avsevärt på om Per inte var med i dem, men faktum är att det du skisserar här visar på hur problematisk och komplicerad den här frågan är. Det ska inte vara någon som är bosatt, men det måste vara någon som är här och någon som pratar svenska. Jag tror inte att det är förenligt med gemenskapsrätten, varken med eller utan tjänstedirektivet, att ersätta kravet på att det ska vara någon som är bosatt här med ett krav på att det ska vara någon som är allestädes närvarande och svensktalande. Om man bor i i gränstrakterna mot kan man vara verksam på den svenska sidan. Man behöver inte bo här. Jag tror inte att det skulle hålla. Jag tror att den här frågan är betydligt mer komplicerad än så. För återigen det som ni pekar på, det här som finnarna har inskrivet, är inte en person som är behörig att förhandla, som du säger att man måste ha. Det är inte en person som är behörig att förhandla som finns i den arbetsrättsliga delen av den finska lagstiftningen. Det är därför vi måste hitta någon annan form av lösning på ett problem som jag är fullkomligt övertygad om är väldigt överdrivet från er sida. 17 (): Inledningsvis vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet om genomförande av tjänstedirektivet och avslag på samtliga reservationer. Syftet med förslaget är att öppna upp EU:s inre marknad och stimulera tjänstesektorn genom att göra det enklare, förenkla etablering och fri rörlighet inom EES-området och stärka tjänstemottagarnas intressen. Direktivet omfattar en rad bestämmelser om administrativ förenkling, etableringsfrihet, fri rörlighet för tjänsteleverantörer, tjänstemottagarnas rättigheter och tjänstens kvalitet men även bestämmelser om administrativt samarbete mellan EU:s medlemsländer, vilket är nog så viktigt. Avsikten är att man ska ta bort olika handelshinder och framför allt förenkla administrationen för företagare. Dessa handelshinder är ofta kopplade till olika länders inhemska lagar och regleringar. Denna typ av hinder är i allmänhet mindre synliga och mer komplexa än konkreta tullar och avgifter och har en mycket dämpande effekt på handeln. Fri rörlighet för tjänster är på intet sätt något nytt utan utgör en av de fyra friheter som fanns med redan i EG-fördraget . De nu föreslagna lagändringarna ska träda i kraft . Den inre marknaden utgörs av 500 miljoner konsumenter, 20 miljoner företag och en gemensam valuta. Man bedömer att tjänstesektorn kommer att vara den snabbast växande sektorn inom EU . Vi inom alliansen vill framhålla att ökad rörlighet och integrering av tjänstesektorn är en viktig komponent i arbetet med att skapa ett konkurrenskraftigt . Det är av stor betydelse för en ökad tillväxt och sysselsättning i såväl som övriga . EU är sin egen största handelspartner. Inom unionen står tjänstesektorn för av EU:s samlade bnp. Även i utgör tjänstesektorn en betydande del av ekonomin. Cirka tre miljoner är sysselsatta inom tjänstesektorn. har den svenska tjänsteexporten ökat markant, och tjänstenäringens betydelse har ökat. är tjänstesektorn den snabbast växande delen av vår ekonomi. Trots det utgör svensk tjänsteexport , så här finns det en stor potential för ökad tjänstehandel. Det i sin tur kan bidra till att inte minst små och medelstora svenska tjänsteföretag kan få bättre förutsättningar att sälja sina tjänster på den europeiska marknaden. De europeiska hushållen spenderar en allt större del av sin inkomst på tjänster. Det handlar om kommunikation, resor, utbildning, kultur och underhållning. Men även företagen ökar sin efterfrågan på tjänster när inkomstnivån i ett land stiger, då en högre inkomstnivå leder till en ökad efterfrågan på mer avancerade tjänster. Dessa har i allmänhet ett större tjänsteinnehåll än lite enklare varor. Detta är den enklaste förklaringen till att tjänstenäringens andel växer i takt med ett lands ekonomiska utveckling. Därför kommer tjänstedirektivet att skapa bättre förutsättningar för svenska tjänsteföretag att konkurrera på den europeiska marknaden. Därmed kan svenskt näringsliv bli mer konkurrenskraftigt, vilket kan skapa fler jobb och ge en ökad ekonomisk tillväxt här hemma. Det finns ingen lista över vilka tjänstenäringar eller tjänsteutövare som omfattas av direktivets bestämmelser, utan tjänstebegreppet är rätt allmänt hållet. Det kan röra sig om till exempel företagsrelaterade tjänster, som konsulttjänster, arkitektverksamhet eller hotell, restaurang och catering. Däremot påverkas inte exempelvis arbets-, skatte- och straffrätten av tjänstedirektivets bestämmelser. Jag kan beklaga att det finns många branscher som inte omfattas av direktivet, branscher där vi är duktiga i . Det handlar exempelvis om finansiella tjänster och säkerhets- och transporttjänster. Jag konstaterar att genomförandet innebär att medlemsstaterna tvingas ta bort etableringskrav eller andra omotiverade krav som ställs för tjänster som tillhandahålls över medlemsstaternas gränser. Ett effektivt genomförande av direktivet betyder alltså att en mängd legala och administrativa hinder kommer att undanröjas, vilket skapar goda förutsättningar för en ökad tjänstehandel i , något som jag verkligen välkomnar. Det är utskottets uppfattning att det är angeläget att värna den svenska arbetsmarknadsmodellen där arbetstagarorganisationer spelar en viktig roll. Men utskottet delar inte oppositionens mening att det skulle behövas ett förtydligande beträffande arbetsrätten i lagen om tjänster på den inre marknaden, då direktivet uttryckligen inte påverkar arbetsrätten. Även arbetsmarknadsutskottet delar utskottets uppfattning att det av lagen inte behöver framgå att arbetsrätten inte omfattas av direktivet. Vi i alliansen anser att det är viktigt att säkerställa att svenska regler står i överensstämmelse med EG-rätten. Regeringen har i propositionen meddelat sin avsikt att återkomma till frågan om filiallagen i ett annat sammanhang, och utskottet har informerats om att det inom pågår ett arbete med att ta fram utredningsdirektiv för en översyn av filiallagen. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen på området och att man, om det skulle uppstå eventuella problem när det gäller förändringen i filiallagen och förordningsförändringen, skyndsamt återkommer och vidtar åtgärder. Vidare förutsätter utskottet att regeringen följer upp effekterna av det förändrade tillståndsförfarandet tillsammans med övriga genomförda förändringar som tjänstedirektivet medför. Avslutningsvis kan jag konstatera att det tagit att få tjänstedirektivet på plats. Låt oss nu gå från ord till handling! 18 () replik: framförde i sitt anförande väldigt mycket starka synpunkter om att det var viktigt med regelförenklingar, att det skulle bli enklare just för tjänsteföretagen att komma till . Det kan jag instämma i. Men min fråga är: Anser att arbetsrätten och kollektivavtal är försvårande regelverk? Anser att arbetsrätten inte påverkas? Varför är det då så svårt att skriva in det i det förslag som regeringen har lagt fram för ? Det kan uppstå problem, säger . På vilket sätt tror att det kan uppstå problem? Man säger ju nu att arbetsrätten och kollektivavtal inte kommer att påverkas, men å andra sidan säger man att det kan uppstå problem. På vilket sätt ser att det kan uppstå problem? Jag är fortfarande väldigt förvånad över att ingen i den borgerliga majoriteten i har förstått vad LO, TCO och har framfört, att det inte kommer att gå att upprätthålla den svenska kollektivavtalsmodellen i och med att man inte har någon företrädare som man kan förhandla med. Har lyssnat men inte förstått? Har lyssnat men inte tagit till sig av kritiken? Jag hoppas kunna få svar på mina frågor, fru talman. 19 () replik: Jag kan konstatera att ställer väldigt många frågor. Jag ska försöka svara på några av dem. Precis som utskottets ordförande säger är det viktigt att inte göra en bifråga till en huvudfråga. Tjänstedirektivet är så mycket större än det. Det har inte framgått här i debatten om oppositionen tycker att gemensamhetsrätten inom EU är bra eller inte. Det finns så mycket positivt med det här tjänstedirektivet, och det är viktigt att vi samordnar EU:s 27 länder att implementera det. Det pågår nu en utredning inom regeringen vad det gäller filiallagen. Vi får se vad det resulterar i. 20 () replik: För mig är den svenska kollektivavtalsmodellen och arbetsrätten ingen bifråga. För mig är den fundamental för att den svenska arbetsmarknaden ska kunna fungera på det sätt som vi har tyckt att den har gjort och som har tjänat oss väldigt väl här i . Men kan inte låtsas som att det är en bifråga och säga att vi får se om det uppstår några problem och sedan bara skicka det vidare till regeringen och hoppas att man löser det. Min känsla är att regeringen inte vill lösa frågan. I alla olika förslag man lägger fram till säger man att det inte kommer att påverkas. Man står bakom den svenska modellen, men man gör allting för att urholka den. En fråga som jag inte fick svar på, fru talman, var: Anser att arbetsrätten och kollektivavtalen är försvårande regelverk? Hon talar sig varm om att göra regelförenklingar. Är det därför man nu genomför det här förslaget och tar bort kravet på att det ska finnas en behörig företrädare? Är det därför den borgerliga majoriteten inte lyssnar på LO, TCO och som framför stark kritik mot regeringens förslag och inte tar dem på allvar? Jag skulle vilja ha svar på de frågorna. 21 () replik: Jag kan konstatera att jag inte heller fick svar från vad det gäller hur oppositionen ser på gemensamhetsrätten, om man tycker att den är bra. Utskottet och regeringen gör bedömningen att undantaget från arbetsrätten inte behöver framgå av lagen, eftersom direktivet inte påverkar arbetsrätten. Därför krävs det inget förtydligande i lagen om tjänster på den inre marknaden. 22 () replik: Jag har läst Tjänstehandel i nya möjligheter med tjänstedirektivet som har utgetts av . Det är en intressant läsning. Man berättar i den skriften vad tjänstedirektivet innebär, men det finns inte ett ord om att man faktiskt förändrar filiallagen inte ett ord. Jag har funderat väldigt mycket över det. Däremot skriver man lite grann om tillfällig tjänstehandel: Direktivet skiljer mellan å ena sidan tjänsteleverantörer som är etablerade i ett land med en fast verksamhetspunkt , och å andra sidan leverantörer som tillfälligt tillhandahåller tjänster i ett annat land. Man skriver vidare att tjänster över gränserna ska få erbjudas utan omotiverade begränsningar. Det är en av hörnstenarna i själva tjänstedirektivet. Medlemsländerna får inte ingripa med landets egna krav på tjänsteleverantörer som tillfälligt utför en tjänst, utom när det kan motiveras med hänsyn till allmän ordning, allmän säkerhet, folkhälsa eller miljöskydd. Kraven måste också vara förenliga med principerna om icke-diskriminering, nödvändighet och proportionalitet. När jag läser det och ställer det i relation till filiallagens tidigare utformning funderar jag på om det inte finns en motsättning. Jag funderar också väldigt mycket på vad det innebär med tillfällig tjänsteutövning i . Är det en månad, eller ? Och hur påverkar det konkurrensen med dem som har en fast punkt och är etablerade över ? Hur resonerar egentligen alliansen inför den här typen av direktiv? 23 () replik: Det är viktigt att det här direktivet kommer på plats . Vi vill inte försinka det. Det är viktigt att samtliga medlemsländer verkligen genomför det och får det på plats. Vad det gäller vissa konkreta, praktiska frågor tror jag att det löser sig efter hand. Jag tycker att det är bra att har tagit del av den trevliga lilla informationsskriften, där företag kan se på vilket sätt det här kommer att gynna svenskt näringsliv. 24 () replik: Det löser sig efter hand. Det innebär att efter det att vi har fattat beslut och infört den här lagstiftningen är det upp till att avgöra vad som är tillfällig handel, vad som icke-diskriminerar och vad som står i proportionalitet. Vi har alltså när vi går till beslut inte en susning om vad det här får för konsekvenser, vilket ni också medger. Det är ganska allvarligt att man över huvud taget inte, vare sig i förarbeten eller i propositionen, lägger fram förslag som tydliggör vad det här handlar om. Det blir också problem när det gäller arbetsrätten. Det är, som har sagts, ingen bisak. Det är en väldigt viktig del när det gäller arbetstagarnas rättigheter, och skyldigheter också som givetvis den svenska modellen innebär. Därför kan man inte bara säga att det kanske innebär problem, vilket också tidigare medgav, och då får vi väl hitta på en provisorisk lösning. Jag tycker att det är ett väldigt märkligt förfaringssätt om man är medveten redan när man lägger fram ett förslag om att det kan få konsekvenser för svensk arbetsrätt och man inte åtgärdar det i förväg. Hur ska det gå till för en svensk facklig organisation att föra en förhandling eller göra en framställan om det inte finns en företrädare för företaget i ? 25 () replik: Å ena sidan tycker vi inom alliansen att det är viktigt att vi säkerställer att svenska regler står i överensstämmelse med EG-rätten, å andra sidan har vi kommissionen som har ett förfarande mot . Det är en balansgång. Låt oss få direktivet på plats. Sedan reglerar vi det om det skulle uppstå problem. Låt oss inte måla upp de mörka tonerna , utan låt oss ta det här direktivet som skapar möjlighet för svensk tjänstenäring. 26 PER () replik: Vi får höra lite grann samma svar som i tidigare inlägg, att man ska återkomma med förslag till åtgärder i ett annat sammanhang och att det löser sig efter hand. Visar det sig att det är några problem hittar man en lösning. Det kanske är en ny princip i svensk politik att man inför regler fast man inte riktigt vet vad som kommer att hända. Om det blir några problem löser man det efter hand och återkommer i ett annat sammanhang. Kommer det att vara en princip som också ska gälla i budgetsammanhang? Man kanske ska öka statsskulden radikalt. Det kanske kostar något . Visar det sig att det blir problem tillsätter man en utredning och ser vad det blir för konsekvenser. Man löser det i ett annat sammanhang. I regelförenklingens namn kanske vi ska ta bort trafikregler. Det kan få konsekvenser i form av ett ökat antal dödsfall på vägarna, men då tillsätter vi en utredning, ser vad det får för konsekvenser och återkommer med en lösning i ett annat sammanhang. Det känns inte riktigt som en seriös politik att agera på det sättet, utan man förväntas kanske vara medveten om vilka konsekvenser ens förslag ska få och också komma med förslag på åtgärder för att motverka dem. Det trodde jag var den grundläggande principen i svensk politik. När det gäller frågan om förhandlingsrätt och möjligheten att hitta en part att förhandla med har många olika varianter föreslagits. Det är svårt att i den här debatten komma ifrån känslan av att anledningen till att man inte har tagit fram ett förslag redan från början, som man genomför de övriga lagförändringarna, helt enkelt är att man inte tycker detta är en viktig fråga. Hade man tyckt att det här var viktigt hade man väl hittat en lösning i samma veva som den övriga lagstiftningen. Jag vill därför ställa samma fråga som jag ställde till : Hade det inte varit mycket smidigare att lösa den här frågan om förhandlingsrätt och förhandlingspart som man inför den övriga lagstiftningen, i stället för att lösa det i ett annat sammanhang? 27 () replik: Det är möjligt, men utskottet konstaterar att regeringen noga följer utvecklingen och eventuella problem som kan uppstå på området. Vi vet inte det, eller hur, Per . Vi vet inte. Ni målar väldigt svarta färger i stället för att se på möjligheterna. Som sagt: Om det uppstår problem genom förändringen i filiallagen och förordningsförändringen kommer regeringen skyndsamt att vidta åtgärder, och det förväntar vi oss i utskottet också. 28 PER () replik: Jag tolkar svaret som att den princip som faktiskt gäller för den här regeringen är att man inför regler som man inte riktigt vet konsekvenserna av, och sedan utreder man och löser problem som uppstår i efterhand. Jag vill hävda att det är bra att vara efterklok, men att vara klok från början är bättre. Det kan vara en princip att man faktiskt försöker ta hänsyn till de varningar som kommer, att lyssna till en fackföreningsrörelse som med sin erfarenhet tror att detta kommer att få svåra konsekvenser och att det kommer att bli mycket svårare att klara av det fackliga arbetet och att se till att den svenska modellen upprätthålls i . Regeringen och de borgerliga partierna borde även lyssna till den oro som uttrycks från svenska myndigheter, till exempel och , som visar att det här kan få svåra konsekvenser och att det kan bli svårt att upprätthålla det svenska regelverket och den svenska lagstiftningen när det inte finns någon motpart i landet att prata med. Varningssignalerna finns, och jag ser väldigt starka skäl för regeringen och de borgerliga partierna att vara medvetna om kritiken och riskerna och faktiskt från början ta in det i sitt arbete och se till att det finns en lösning på problemet. Den borgerliga regeringen har haft på sig att arbeta med den här frågan; självklart hade det funnits tid och möjlighet att också komma med förslag på åtgärder för att inte riskera förhandlingsrätten och den svenska modellen. Men man har valt att inte göra det, för man tycker helt enkelt inte att frågan är prioriterad. 29 () replik: Jag kan konstatera att jag fortfarande inte har fått svar från oppositionen om ni gör bedömningen att gemensamhetsrätten är bra. I det här direktivet för tjänstedirektivet handlar det om en balansgång mellan gemensamhetsrätten och de regler och förordningar som vi har haft i . Tjänstedirektivet handlar dock inte om arbetsrätten, och därför behöver det heller inte framgå av lagen. 30 (): är i en svår ekonomisk situation. Lågkonjunkturen och finanskrisen bidrar båda till ett ökat reformbehov, och det gör det ännu viktigare att genomföra långsiktiga förbättringar i vårt samhälle för att komma starkare ur krisen. Behovet av att samarbeta över gränserna är stort, eftersom människor, företag och nationer är extremt beroende av varandra. EU:s mest positiva effekter och största framgångar har att göra med den fria rörligheten. EU har utvecklats stegvis . Att skapa gemensamma regler för så många länder i har varit en lång och mödosam process av enorm betydelse för var och en som bor i . Därför känns det bra att vi nu ska implementera tjänstedirektivet innan årsskiftet. I strategin för en ökad tillväxt i intar tjänstesektorn en nyckelroll i den framtida produktiviteten och sysselsättningen. Ända har kunnat ta del av de välfärdsvinster som EU:s fria rörlighet för varor, tjänster, kapital och människor medför. Det underlättar vardagen för alla människor, inte minst när det gäller möjligheten att få jobb. skapades sex miljoner nya jobb i EU-länderna. Handeln inom unionen ökade , och andelen utländska direktinvesteringar har fördubblats. Vi anser att potentialen är stor. Tjänstesektorn i står för av den samlade produktionen, men av den totala handeln mellan EU:s länder är tjänstehandel. Det finns således en betydande outnyttjad handelspotential inom EU. Det kan så klart sägas vara lättare att handla med bilar än med frisörtjänster, men mycket tyder ändå på att potentialen i tjänstehandeln är grovt underskattad. Andelen tjänster i varuhandeln ökar. De flesta nya jobb skapas just i tjänstesektorn. Det har varit en lång process sedan tjänstedirektivet antogs 2006. Anledningen är den ständigt expanderande tjänstesektorn som rymmer en mångfald verksamheter. Mycket har dock gjorts, och för många tjänstesektorer finns numera gemensamma bestämmelser som ersätter nationella särregleringar. välkomnar implementeringen av tjänstedirektivet, även om sektorer som hälso- och sjukvårdstjänster blev undantagna från tjänstedirektivet. Vi tycker att det är självklart att även de borde vara med i regelverket, men vi välkomnar att man har kommit så här långt och är med och stöttar i den delen. Tjänstedirektivet har väckt starka känslor. Den fria rörligheten för tjänster har ställts mot den nationella välfärden i allmänhet och arbetstagarintressen i synnerhet. Det är tydligt att det råder vitt skilda uppfattningar om vilken inverkan detta har på den svenska kollektivavtalsmodellen. I den motion oppositionen har lämnat står det att den svenska arbetsmarknadsmodellen är i fara när kravet på behörig föreståndare tas bort eftersom det inte kan upprätthållas inom det europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eftersom kravet strider mot tjänstedirektivet. Faktum är att filiallagen i dess nuvarande form inte är förenlig med EG-rättslig praxis, vilket i sig argumenterar för en översyn av lagstiftningen. tycker det är bra att en kommande utredning gör en översyn av filiallagstiftningen. Det handlar om en konsekvensutredning av eventuella föreslagna ändringar men också om att belysa effekterna av dessa. Det kan handla om arbetstagarorganisationernas möjlighet att utnyttja sin förhandlingsrätt. Vi tycker det är bra om utredaren dessutom lägger vikt vid regelförenkling, till exempel åtgärder som minskar företagens administrativa kostnader och som ger en märkbar förändring i företagens vardag. Den svenska modellen har en lång historia med en kärna som bygger på avtal mellan arbetsmarknadens parter. Detta innebär att parterna själva reglerar villkoren sinsemellan utan inblandning av lagstiftaren. är positivt till denna modell, som vi anser att den behöver anpassas utifrån en global marknad och självklart till de nya spelreglerna på arbetsmarknaden. varnade för social turism och krävde övergångsregler för att skydda oss mot medborgare från våra grannländer. stod då upp för öppenhet och människors lika värde och en tilltro till människor. Det gör vi nu också. Både arbetstagare och företagare måste inse och förhålla sig till faktum: Att stänga gränser är att stänga utveckling och framtid ute. Utan detta samarbete hade den polska rörmokaren förblivit arbetslös i , medan det var arbetskraftsbrist på . Svenska byggnadsarbetare hade under vår kris 1994 förblivit arbetslösa när det var byggboom i . Vi är beredda att anta utmaningen att utveckla det här tillsammans. Vi värnar om fri konkurrens, rörlighet och öppenhet. Implementeringen av tjänstedirektivet anger riktningen för marknaden och klargör rätten till fri rörlighet och konkurrens. Direktiven syftar till att göra det enklare för företag att etablera sig och att utföra tillfälliga tjänster på EU:s inre marknad. För att underlätta den fria rörligheten tar vi bort en tung och onödig byråkrati genom att förenkla administrationen för tjänsteproducenterna och stärka tjänstekonsumenternas rättigheter. Jag har en stor förhoppning på tjänstedirektivet och att en liberalisering och avreglering av tjänstemarknaden inom EU också kommer att leda till ökad produktivitet. Många med mig ser en betydande outnyttjad handelspotential inom tjänstesektorn. Det är denna som just tjänstedirektivet har som mål att frigöra. Det gynnar både enskilda medborgare och den gemensamma samhällsnyttan.