prot · GX0951 · 2009-12-16 00:00:00 — Regeringen kunde välja att lyssna på företagarna och Företagsbarometern, eller varför inte lyssna på oss i oppositionen och satsa mer på utbildning, kompetensutveckling och traineeprogram. Men det gör man inte. I stället är det passivitet, vårdnadsbidrag och en större låglönemarknad. Det har aldrig varit svaret på framgång för . Vad är målet? Jag kan inte se att målet är någonting annat än att klyftorna ska öka, lönerna för löntagarna ska pressas ned, skillnaderna ska bli större och den som redan har ska få ännu mer. I betänkandet tar sig borgerligheten för att kritisera vårt förslag att utveckla Arbetsförmedlingen till en kompetensförmedling. Argumentet är att man undrar hur de ska orka med det nu när Arbetsförmedlingen har så mycket att stå i. Ett sådant argument har vi aldrig hört från borgerligheten när det gäller att göra förändringar i a-kassorna. Det har gjorts 15 förändringar i systemen . Där kan man snacka om förändringsbenägenhet. I vårt hade aldrig hafsverket med 54 000 utförsäkrade belastat vare sig Arbetsförmedlingen eller arbetslöshetsförsäkringen på samma sätt som . I när utbildning och lärande är oerhört centralt för att man ska klara en önskad rörlighet på arbetsmarknaden och förse arbetskraften med kompetens för nya jobb och nya utmaningar är kompetensförmedlingen, kompetensförsäkringen och den kompetenskommission som vi föreslår centrala begrepp. Om vårt budgetalternativ hade vunnit gehör hade det funnits 100 000 fler aktiva insatser för människor som inget hellre vill än att ha ett jobb. Det är den ensidiga utbudsfixeringen som kännetecknar borgerlighetens arbetsmarknadspolitik. Det krävs en kontakt mellan arbetsförmedling, företag och fackliga organisationer för att man ska se var jobben finns. Det är inte genom sänkta löner som vi når framflyttade positioner i vårt land, inte som industriland och inte som ledande inom tjänsteproduktion. Det är genom kompetensutveckling och ett hållbart och utvecklande arbetsliv. Betänkandet handlar ju också om arbetsmiljöfrågorna. Det är ett sorgligt kapitel när vi ser tillbaka på vad borgerligheten har gjort. Det första man gjorde var att lägga ned . Man drog kraftigt ned på inspektörerna. De som är kvar får allt svårare att klara sitt uppdrag. Unionens senaste arbetsmiljöundersökning visar att medarbetare i sex företag av tio har varit sjukskrivna på grund av arbetsrelaterad stress . Endast tre av tio arbetsplatser arbetar systematiskt med förebyggande insatser. Den psykosociala miljön har försämrats. I ett sådant läge säger den borgerliga regeringen: Det ska vi informera bort. Det är en naiv syn på arbetsmiljöproblemet. Vi i oppositionen är övertygade om att hungriga vargar aldrig jagar bäst. Man vinner inte framgång med ett land vare sig ekonomiskt eller mänskligt genom att öka klyftorna mellan dem som har och dem som inte har, mellan dem som har ett arbete och dem som står utanför. Man skapar aldrig förutsättningar för högre tillväxt och bättre välfärd genom att skära i välfärdssystemen, dra ned på utbildningsinsatserna och ge människor signalen: Du behövs inte. Man vinner inte framgång genom ett enda recept: skattesänkningar. Vi är övertygade om att kan bättre. Vi står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 4, 7, 25 och 39. 36 (): Betänkandet handlar alltså om utgiftsområde 14, men också en del annat som redogörelse från och, framför allt, proposition 49 som handlar om förändringar i arbetslöshetsförsäkringen med anledning av det som händer . Då är det rätt många som utförsäkras från och ska in på arbetsmarknaden på något sätt. Det är svårt att hinna med att ta upp allt viktigt som det här betänkandet innehåller. Jag försöker koncentrera mig på det viktigaste. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 7, 25 och 39. Jag ställer mig bakom alla reservationer där finns med, men jag yrkar bifall till bara dessa fyra reservationer. På många områden skiljer sig politik från alliansregeringens. De förändringar som är nödvändiga att göra efter nästa val, om de rödgröna vinner valet, på det arbetsmarknadspolitiska området för att reda ut det som regeringen har ställt till med har vi framfört i olika debatter. Framför allt har förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen varit en grundläggande fråga där driver en annan linje och där många förändringar är nödvändiga för att ställa saker till rätta. En generös arbetslöshetsförsäkring är avgörande för den enskildes trygghet och handlingsutrymme. För löntagarkollektivet som helhet ska försäkringen bidra till att förhindra underbudskonkurrens och att upprätthålla lönenivåer på en anständig nivå också i tider av hög arbetslöshet. hade arbetslöshetsförsäkringen lite brister redan innan regeringen införde de katastrofala försämringarna. Vi behöver i stället en stabil och solidarisk arbetslöshetsförsäkring som motsvarar dagens och framtidens behov. För att göra det på rätt sätt vill att man ska tillsätta en utredning om hur framtidens arbetslöshetsförsäkring ska se ut. De fackliga organisationerna och a-kassornas samarbetsorganisation måste då ges ett stort inflytande i en sådan utredning. Jag ska föra fram några principiellt viktiga saker. Medlemskap i en a-kassa ska vara frivilligt, och a-kassorna ska också vara självständiga medlemsorganisationer. Det är viktigt att avgiften är låg och att finansieringen till större delen sker via statsbudgeten och arbetsmarknadsavgifter. Den orättvisa differentieringen av egenavgiften som baseras på arbetslösheten i respektive a-kassa måste avskaffas. Villkoren för att få del av ersättningen måste utformas efter hur arbetsmarknaden faktiskt ser ut och så att de inte diskriminerar grupper av löntagare. Medlemsvillkoren måste utformas med hänsyn både till de faktiska uppsägningstiderna och till de allt vanligare visstidsanställningarna. Det finns fler saker att lyfta fram, men vi återkommer naturligtvis till allt detta när det blir dags att ställa till rätta och införa denna ordentliga arbetslöshetsförsäkring. Proposition 49, som handlar om förändringar i arbetslöshetsförsäkringen med anledning av det som händer när mängder av sjuka utförsäkras och ska pressas in på arbetsmarknaden, är en märklig läsning. har från början varit starkt kritiskt mot de dogmatiska tidsgränser riktade mot enskilda som regeringen kallar rehabiliteringskedjan, trots att det knappt finns någon rehabilitering i den över huvud taget. Då är utsorteringskedjan ett mycket mer passande namn. Regeringen har sent omsider upptäckt det som till och med de egna myndigheterna tidigt varnade för. Människor är på väg att bli helt utan försäkringar. förlorar 15 000 personer rätten till ersättning från sjukförsäkringen och tvingas gå till Arbetsförmedlingen. De flesta av dem är för sjuka för att uppfylla grundvillkoret för arbetslöshetsersättning. räknar man med att 54 000 personer kommer att försättas i denna situation, i en ekonomisk kris och lågkonjunktur med massarbetslöshet som en verklighet. Dessa personer riskerar med regeringens politik att hamna i ett verkligt utanförskap. Regeringen har tvingats inse att förändringarna i sjukförsäkringen inte fungerar som det var tänkt. Sjuka människor blir inte friska bara för att de riskerar att förlora sin ersättning. försöker regeringen i sista stund mildra effekterna av tidigare fattade beslut. Det som vi ska besluta om ska träda i kraft , alltså . Det är naturligtvis absurt att tro att det ska kunna fungera. Regeringen hävdar att detta har varit känt sedan budgetpropositionen lades fram och att detta kan försvara den forcerade hanteringen. Det tycker jag visar på bristande respekt för den demokratiska processen. Det är faktiskt de folkvalda i riksdag som fattar beslutet, och det gör vi kanske . Hur kan man förvänta sig att de olika instanserna ska kunna agera utifrån ännu inte fattade beslut som ingen med säkerhet kan veta om de träder i kraft? Jag tycker att det är symtomatiskt för hur den här regeringen har fört sin politik. Förslag som är dåligt underbyggda och dåligt genomarbetade genomförs i rask takt. I det här sammanhanget gäller det både arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. principiella ståndpunkt är att människor som är sjuka ska ha rätt till en ordentlig, trygg och rättvis sjukförsäkring, oavsett hur länge sjukdomen varar och inte, som regeringen föreslår, flyttas runt mellan olika aktörer och myndigheter. Vi har ett förslag till hur en sådan försäkring ska se ut som vi har presenterat i andra sammanhang. De nu föreslagna provisoriska regeländringarna i arbetslöshetsförsäkringen av undantagskaraktär riskerar att ytterligare skada tilltron till försäkringen och dessutom försvåra administrationen, även om det föreliggande förslaget innebär att möjligheten att erhålla arbetslöshetsersättning eller aktivitetsstöd ökar. Regeringens förslag innebär att reglerna inte kommer att gälla lika för alla i samma situation, att villkoren för ersättning inte är tydliga och att det inte längre finns en röd tråd i uppbyggnaden av arbetslöshetsförsäkringen. Dessutom är det ett komplicerat regelverk som regeringen föreslår. Till och med försäkringsexperterna vid Arbetslöshetskassornas , , tycker att det i princip är omöjligt att läsa ut hur det ska fungera. Det innebär att det i det närmaste blir omöjligt för den sökande att veta om han eller hon har rätt till ersättning, och att få förhandsbesked från a-kassan blir svårt och osäkert. Det innebär naturligtvis att de sjuka och arbetslösa som redan befinner sig i en besvärlig situation med lägre ersättningar utsätts för ännu mer stress och oro. Man kan på goda grunder också anta att handläggarna vid a-kassorna som redan arbetar under stor stress kommer att uppleva ännu mer problem i sitt arbete. Det blir ett arbetsmiljöproblem för dem. Med de strikta tidsgränserna som föreslås ger regeringen därmed sig själv ett nästan övertydligt underbetyg för sin hantering av både arbetslöshetsförsäkringen och dess avgifter men också för sjukförsäkringen. Om nu detta förslag ändå ska genomföras anser vi i att det vore bättre om de som ingår i denna grupp och som inte har uppfyllt ett arbetsvillkor efter utförsäkring men har uppfyllt det får tillgodoräkna sig det vid nytt inträde. Det blir både mer rättvist och rättssäkert. När det gäller den överhoppningsbara tiden blir det ännu tydligare hur snett detta blir. Just nu är den överhoppningsbara tiden fem alternativt , utom i undantagsfall vid utlandstjänstgöring. Det förslag som föreligger innebär en överhoppningsbar tid för dem som har varit långtidssjukskrivna och blir utförsäkrade. Det innebär ytterligare ett undantag, och gäller alltså fyra olika regler beroende på anledningen till att den sökande har varit förhindrad att söka arbete. Det ger en situation där människor behandlas olika trots att det kan vara omöjligt att förklara varför en heltidsstuderande eller föräldraledig person kan anses ha mindre arbetsmarknadsanknytning än en som varit sjuk och sjukskriven. Det är absurt. Naturligtvis borde lika regler gälla för alla. Enklast är förstås att ta bort begränsningarna när det gäller den överhoppningsbara tiden eller att den förlängs till för alla så att man får lika regler. Jag vill avslutningsvis visa på några skillnader mellan de budgetförslag som har lagts fram av regeringen och de förslag som har lagt fram. Det visar hur olika vi tänker och ser på den politik som borde föras. Vår politik på arbetsmarknadsområdet syftar till att underlätta målet om arbete åt alla och att skapa ett arbetsliv som präglas av goda arbetsvillkor, bra arbetsmiljöer och ökat inflytande och utvecklingsmöjligheter för löntagarna. Vi menar att de extra anslag som tilldelas Arbetsförmedlingen för experimentet med sjukförsäkringen i stället borde gå till att stödja arbetslösa och till de sjuka så att de ska få vara sjuka med sjukersättning så länge arbetsförmågan är nedsatt. Vi är även kritiska mot inriktningen mot fler privata aktörer på Arbetsförmedlingen och avvisar den inriktningen. Det har vi även gjort tidigare i andra sammanhang. Vi vill ha ett riktmärke för en bra arbetslöshetsförsäkring. Det innebär att av medlemmarna ska få av sin lön i ersättning. Det är en enkel regel. Vi vill höja golv och tak i aktivitetsstödet. Vi vill satsa på ordentliga arbetsmarknadspolitiska åtgärder och utbildningar i stället för regeringens billiga och passiva åtgärder, mestadels inom de så kallade garantierna för långtidsarbetslösa. Vi vill införa plusjobben och gröna jobb igen för långtidsarbetslösa och förstärka anställningsstöden. lägger i sitt budgetförslag nästan 2,7 miljarder mer än regeringen på arbetsmarknadspolitiska program och utbildningar. Vi lägger 300 miljoner mer på lönebidrag och i anställningsstöd. Också när det gäller arbetsmiljöarbete, som jag inte går in på här det kanske vi återkommer till är vi mer ambitiösa än regeringen. Till lägger vi nästan 200 miljoner mer och satsar också mer på arbetsmiljö- och arbetslivsforskning. En sammanhållen arbetsmarknadspolitik är det bästa vapnet för att motverka alla de problem som vi står inför på det arbetsmarknadspolitiska området. Det alternativet står och de rödgröna för. 37 (): För att möta de stora utmaningar som och hela världen står inför föreslår till skillnad från regeringen omfattande investeringar i jobb, utbildning, välfärd, klimat och miljö. avvisar vi från med kraft ofinansierade skattesänkningar som långsiktigt undergräver de offentliga finanserna. Ordning och reda i den offentliga ekonomin är en förutsättning för en aktiv krispolitik i den konjunkturnedgång som vi just nu befinner oss i. Det krävs aktiva åtgärder, inte passiva åtgärder. Regeringens politik är till stora delar passiva åtgärder. Vi ser att prioriteringen är klar och tydlig. Skattesänkningar till dem som redan har är viktigare än aktiva jobbåtgärder. Vi är i en period där vi ser att arbetslösheten ökar. Ungdomsarbetslösheten är och spås öka ännu mer. Då måste man fråga sig: Var är de aktiva åtgärderna från regeringens sida? Vi saknar dem väldigt mycket. Från sida har vi föreslagit en New , det vill säga en grön omställning, för att möta de två stora utmaningar vi står inför. Det är klimatutmaningen och jobbkrisen. Genom satsningar på klimatskapande åtgärder kommer vi också att skapa sysselsättning i inom grön miljöteknik. Det gäller till exempel offentliga investeringar för ombyggnad i miljonprogrammet för att öka energieffektivisering och så vidare. Det skapar arbetstillfällen och gör att vi klarar klimatkraven. Det är aktiva åtgärder. Regeringen gör tyvärr ingenting. Vi har en regering som direkt när den kom till makten och förändrade spelreglerna helt och hållet för arbetslöshetsförsäkringen när man kraftigt drog ned åtgärderna och slog itu a-kassan. Dessa förändringar var och är orättvisa, och vi ser nu effekterna av det. A-kassan är inte vilken omställningsförsäkring som helst. A-kassan är till för enskilda människor som drabbas av jobbkris. I kommer företag naturligtvis också att läggas ned och företag kommer att startas. Men vi lägger inte skulden på den enskilde. Vi tar ett ansvar och ser till att det finns en omställningsförsäkring så att en person kan gå vidare och få ett nytt jobb utan att ekonomiskt drabbas alltför mycket själv. Regeringen har också genomfört kraftiga försämringar i deltidsarbetslösas möjligheter att ta del av a-kassan. avvisar regeringen kravet att heltidsanställningar ska vara norm på den svenska arbetsmarknaden. Med det klargörs regeringens inställning att det är löntagarna som ska betala arbetsgivarnas ovilja att anställa på heltid. När antalet ersättningsdagar sänks från 300 till 75 vid deltidsarbetslöshet slår det särskilt hårt mot kvinnor. Deltidsarbete är mer utbrett bland kvinnor än bland män. Med det blir deltidsarbetet en än värre kvinnofälla än det var tidigare. Regeringens politik kommer att leda till ytterligare lägre inkomster som i sin tur leder till lägre ersättningar i socialförsäkringssystemet och i lägre pensionsutbetalningar för kvinnor. Vi kan med detta från sida konstatera att regeringen fortsätter på den inslagna vägen mot en icke-jämställd arbetsmarknad. I förslag om arbetslivstrygghet slår vi samman den nuvarande a-kassan med sjukförsäkringen. Mot den bakgrunden, och med hänvisning till att av försäkringskollektivet i a-kassan når upp till de utlovade i ersättning vid arbetslöshet, föreslår vi att takbeloppet för ersättningen höjs till per ersättningsdag. Det ska ses som ett första steg mot det politiska målet att ska ha i ersättning vid arbetslöshet. föreslår att studerandevillkoret i a-kassan återinförs. Vi anser att det var ett helt ogenomtänkt och felaktigt beslut från regeringens sida att ta bort studerandevillkoret. En av de viktigaste uppgifterna för att få ett jobb är just att få in en fot på arbetsmarknaden. uppfattning är mer måste göras för att alla i arbetskraften ska ha chans till ett jobb på arbetsmarknaden. Då måste man ha en flexibel arbetsmarknad som är utformad och organiserad på ett sätt som tar till vara allas möjligheter att delta utifrån sina egna förutsättningar. Så är det tyvärr inte . Vi vill i detta sammanhang lyfta fram de sociala företagen som en möjlighet. De sociala företagen och de sociala arbetskooperativen är mycket viktiga komplement till verksamhet. Detsamma gäller det ideellt inriktade föreningslivet som verkar bland människor som av olika anledning haft svårt att göra sig gällande på arbetsmarknaden. Fördelen med dessa verksamheter är att de i jämförelse med kan arbeta mer oreglerat och med fler målgrupper. Från sida anser vi att regeringen bör underlätta för det sociala företagandet, de sociala arbetskooperativen och det ideella föreningslivets möjligheter att bidra till jobbverksamhet för bland annat funktionsnedsatta och andra grupper som står långt från arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland unga ökar rekordsnabbt, men regeringen står, som jag sagt tidigare, passiv. Tillsammans med Socialdemokraterna och har lagt fram ett stort ungdomspaket för att minska ungdomsarbetslösheten. Där ingår bland annat en snabb kartläggning av alla unga som skriver in sig vid arbetsförmedlingen, större satsningar på högskole- och kvalificerade yrkesutbildningar, möjligheter för långtidsarbetslösa att komplettera sin grundskole- och gymnasiekompetens och en snabbare övergång från studier till arbete. Mycket tyder på att återkommande kontakter med arbetsmarknaden gör det lättare att få ett jobb efter examen. Egna kontakter med arbetsgivare är ofta avgörande och betydligt bättre än Arbetsförmedlingens insatser för att få ett första jobb. För studenterna är det därför otroligt viktigt att få erfarenhet av att på olika sätt tillämpa den kunskap man har fått i skolan. Därför är möjligheterna att få göra praktik under sin studietid mycket eftertraktade bland studenter. Praktik innebär också att fler arbetsgivare får erfarenhet av hur högutbildade kan bidra till deras verksamhet. Många studenter som vill göra praktik får inte möjligheten att göra det eftersom deras lärosäten inte erbjuder det. vill skapa möjligheter för fler studenter att få denna värdefulla arbetslivserfarenhet och föreslår därför en försöksverksamhet med just praktik. Praktiken bör utformas som en kurs som ger poäng och är studiemedelsberättigad, vilket innebär en hög kvalitet. De arbetsmarknadspolitiska utbildningar som erbjuds arbetslösa ungdomar får inte överstiga vilket gör det näst intill omöjligt att hinna få en kompetens som leder till en anställning för dem som hoppat av skolan och saknar studievana. vill därför öka flexibiliteten och göra det möjligt att erbjuda utbildningar och kompetenshöjande åtgärder som är för arbetslösa ungdomar. Vi blev mycket förvånade från sida när den borgerliga majoriteten drog ned stödet till starta-eget-bidrag. Det är en av de mest effektiva åtgärder som Arbetsförmedlingen har haft. Den har också fått bra kritik vid granskning. Den visar att starta-eget-bidragen är en av de mest träffsäkra åtgärderna som finns. Det leder i hög grad till jobb och varaktig sysselsättning. Mot den bakgrunden vill utöka starta-eget-bidraget men också se till att alla ungdomar ska få del av detta. finns en gräns för att få del av detta stöd. Vi menar att även en 19-åring kan ha en väldigt god idé till ett företagande och därför bör vara berättigad till starta-eget-bidrag. Om en arbetslös person kan få möjlighet att komma in på riktiga vikariat stärks möjligheterna att få ett arbete. föreslår mot den bakgrunden två helt nya program som vi hoppades att majoriteten skulle tycka vara intressanta. Det är företagsvikariat och utbildningsvikariat. Det går ut på att en person som redan är anställd och inte vågar säga upp sig men vill pröva och se om det företag man har vilande eller skulle vilja starta fungerar får ersättning från staten . Man får därmed en chans att utveckla ett eget företagande. Den som vill ha en kompletterande utbildning får chansen att gå en sådan. Detta ger en arbetslös person chansen att gå in på arbetet . Den arbetslöse får in en fot på arbetsmarknaden och en erfarenhet vi inte ska underskatta. Det skulle vara bra för den som fick företagsvikariatet att få starta ett företag, och det skulle vara bra för en arbetslös person att gå in på ett arbete för att få in en fot på arbetsmarknaden och förhoppningsvis en anställning efter det. Det finns många områden i detta betänkande, och går jag över till arbetsmiljöfrågorna. Vi från tycker att de är väldigt viktiga. Regeringen har tyvärr dragit ned även på detta område. Allt dras det ned på, och det går till skattesänkningar för oss som redan har hög lön och ska få ännu högre. Vi tycker från sida att detta är fel. Arbetsmiljön är otroligt viktig och ska inte dras ned på. Regeringen har dragit ned sammanlagt 160 miljoner , vilket har inneburit att många tjänster har avvecklats från myndigheterna och att inspektionsverksamheten har dragits ned. Vi menar att det krävs en anslagshöjning så att verksamheten kan lyftas till den nivå som gällde . Man bör också satsa på hälsofrämjande arbetsplatser för att ge en bra arbetsmiljö och god effektivitet som bidrar till bra folkhälsa. Det hälsofrämjande arbetet måste integreras i det kontinuerliga systematiska arbetsmiljöarbetet, och vi vill därför att mer arbete läggs på friskvårdsåtgärder på arbetstid, till exempel träningspass. Detta är viktigt inte minst för alla som har ett stillasittande jobb. Alla människor behöver regelbunden motion och fysisk aktivitet, och därför anser vi från att detta måste lyftas fram tydligare. Vi har en reservation som går ut på att regeringen bör återkomma i frågan och lägga fram förslag på hur det folkhälsopolitiska målområdet hälsa i arbetslivet ges ett verkligt innehåll. Slutligen, herr talman, är utbildningssystem svagt när det gäller utbildning om arbetsmiljö och vikten av skyddsarbete. Det är särskilt problematiskt när det gäller yrkesinriktade utbildningar på till exempel på , och gymnasieskolans yrkesinriktade program. I en gemensam reservation från Socialdemokraterna och Vänstern menar vi från att arbetsmiljökunskap på ett bättre och mer omfattande sätt ska förmedlas i utbildningssystemet. bör också få i uppdrag att aktivt bidra med arbetsmiljökunskap i högskolan och på gymnasieskolans utbildningar. står bakom alla reservationer, men för tids vinnande, som det så fint heter, yrkar jag bifall bara till reservationerna 7, 25, 35 och 37. 38 (): har under detta år genomgått den värsta konjunkturnedgången . Människor har tvingats lämna sina arbeten, många har fått gå ned i arbetstid för att rädda jobb, och företag har fått kämpa för sin överlevnad. Situationen på arbetsmarknaden kommer att vara fortsatt tuff, men det finns också mycket starka tecken på att vi nu är i början av en återhämtning. Detta betänkande behandlar bland annat budgetpropositionen och de insatser som sjösätts för att vi ska fortsätta att offensivt möta krisens effekter. Det är också en grund för en färdriktning för bortom krisen.