prot · GW09133 · 2009-06-16 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Nya företrädare och ersättare i Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna berättelse: har från inkommit bevis för de arton (18) företrädare i och ersättare för dem som utsetts genom val i . har vid sammanträde denna dag granskat bevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (SFS 2005:837). 3 § Ny riksdagsledamot Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att () utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nye ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (SFS 2005:837). 4 § Svar på interpellation 2008/09:502 om elleverans till kommunala anläggningar 1 Näringsminister (): Man slutar i och börjar i . Det var en intressant energi- och klimatdebatt i går. har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta till en skärpning av ellagen eller andra åtgärder så att ett elbolag inte genom obstruktion kan hindra leverans av el till kommunala anläggningar. Bakgrunden är de problem som funnits mellan och kommuner i och den lokala nätkoncessionshavaren och elleverantören. Precis som skriver har den borgerliga regeringen vidtagit åtgärder för att komplettera lagen om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar med bestämmelser som stärker möjligheterna till en ändamålsenlig tvångsförvaltning. En svaghet i lagen som uppmärksammades i samband med förvaltningen av var att förvaltarna inte kunde garanteras att få betalt för sina kostnader för förvaltningen med dåvarande lagens regler. Detta har åtgärdats, och lagen är skarpare och mer effektiv. har inte uttryckt behov av ytterligare åtgärder. Regeringen bedömer därför att lagen är tandlös. Jag vill i sammanhanget också understryka att lagen om särskild förvaltning inte ska blandas ihop med frågan om gatubelysning. Gatubelysning omfattas av undantag från kravet på nätkoncession enligt ellagen och är därmed en annan fråga. kommun har ansökt om besked om deras planerade belysningsnät kan undantas från kravet på nätkoncession. beslut slår fast att kommun kan bygga ett belysningsnät utan nätkoncession. Däremot får de inte ansluta belysningsnätet till kommunens eget elnät. Vägbelysningen måste anslutas till det företag som har nätkoncession för lokalnätet i området. Det företaget är . Som innehavare av nätkoncession har dock nätföretaget enligt ellagen skyldighet att ansluta. Om anslutning vägras kan saken prövas hos . Det vore därför förhastat att döma ut ellagen i detta skede. Jag ser ingen anledning att vidta några ytterligare åtgärder med de syften anger med anledning av kommuns planerade belysningsnät. 2 (): Jag vill tacka ministern för svaret på min interpellation. Jag konstaterar att vi än en gång diskuterar frågan om elleveranser i delar av , den här gången med utgångspunkt från gatubelysningen i delar av . Vi diskuterade den här frågan första gången . Då inledde jag med följande: Jag vill inledningsvis tacka näringsministern för svaret på min interpellation. Jag kan konstatera att vi i långa stycken är överens om beskrivningen av sakernas tillstånd. Situationen är ohållbar, och en lösning på både kort och lång sikt måste komma till stånd. verkar det inte bli någon lösning, i vart fall inte från regeringens sida. Det är djupt beklagligt att ministern inte tar denna fråga på större allvar. Jag har sagt tidigare och jag står fast vid det att om detta hade rört eller hade frågan varit löst för länge sedan. Då hade om inte annat medietrycket varit så stort att ministern hade tvingats agera. Låt mig slå fast att det inte är acceptabelt att ett företag med ansvar för leveranser av el kan neka att koppla in kommunala anläggningar. Det är inte acceptabelt att ett företag med ansvar för leverans av el vägrar att följa domstolsutslag där man ålagts att betala tillbaka för högt uttagna avgifter till konsumenterna, både privata och offentliga. Det är inte acceptabelt att ett företag med ansvar för leverans av el får fortsatt koncession med dessa graverande lagöverträdelser och uppenbart domstolstrots i bagaget. Det är vidare uppenbart att den lag som skulle ställa detta till rätta inte är tillräcklig. En skärpning måste till. Vidare måste ges tydligare instruktioner för att stärka konsumenternas ställning på marknaden. Det kan inte vara så att enskilda fastighetsägare av rädsla för att få sitt hus urkopplat från nätet låter bli att kräva sin rätt till nedsättning och återbetalning av avgifter. Så är fallet . Trots att ministern satt i med den berörde företagaren har inget hänt. Han har inte följt domstolsutslag. Han har inte sänkt nätavgiften. Han har inte kopplat in de kommunala och offentliga anläggningar som begärt det. Han har kort och gott struntat i vad rättssamhället har ålagt honom. Det enda som skett är att kommun efter en ändring i majoriteten har krupit till korset och på ett, som jag tycker, osolidariskt sätt köpt sig inkoppling av gatubelysningen. Det är osolidariskt mot de abonnenter som inte vågat kräva sin rätt och osolidariskt mot den andra kommunen, som har samma konflikt med bolaget. Dessutom har man gjort detta utan att veta vad det framtida priset blir. Nej, fru minister, detta duger inte. En skärpning av lagen så att koncessionen kan dras in för företag som inte följer domstolsutslag av den här typen är en möjlighet. Skarpare instruktion till energimarknadsmyndigheten att snabbt agera så att konsumenternas rätt garanteras och återbetalning sker av för högt uttagna avgifter, antingen genom utmätning eller genom att medel på annat sätt säkras i det berörda bolaget, är en annan väg att gå. Men jag ska inte göra regeringens jobb. Det är ministern som har bollen. 3 (): Jag tackar ministern för svaret och även riksdagsledamoten för att han har ställt en interpellation i denna för och enormt viktiga fråga. Fast jag känner mig bedrövad och förvånad över ministerns svar, kanske ännu mer eftersom vi i går hade en jätteintressant och bra energipolitisk debatt. Då sade ministern: måste sluta småtjafsa om småsakerna. Det stora hela är vi ju överens om. Jag håller med om att vi är överens om väldigt mycket i energipolitiken. Men är det här då ett sådant småtjafs? Vi tycks ju inte vara riktigt överens i den här frågan. Det är nu fjärde gången för mig som jag står här i talarstolen och tar upp den här frågan och det är tredje gången med ministern. För precis tog beslut helt i enlighet med den proposition som regeringen då lade fram för att just täppa till de hål som fanns i både ellagen och lagen om tvångsförvaltning. Det var hål som gjorde det möjligt för ett privat företag som levererar el att genom obstruktion hindra leverans av el till kommunala anläggningar. Det var hål som gjorde det möjligt att ta ut skyhöga nätavgifter av konsumenterna. Det finns domstolsbeslut om att det privata elbolaget är skyldigt att återbetala oskäligt höga nätavgifter till kunderna. Man struntar i detta och fortsätter trotsa domstolarnas beslut. Därför är det med förvåning som jag hör ministern säga att inga ytterligare åtgärder ska vidtas med de syften som anför i sin interpellation. Är det sådant här som kallas för småtjafs blir jag bekymrad. Menar ministern faktiskt att det är helt okej för privata elbolag att fortsätta att hindra elleveranser till kommunala anläggningar? Tycker ministern att det är okej att ett privat elbolag tar ut nättariffer som ligger högre och hushåll än vad gör? Menar ministern att det är helt okej för privata elbolag att strunta i domstolsbeslut? Ca 10 700 abonnenter finns hos det privata elbolaget i . De fick sina nättariffer höjda med utan förvarning. Det här känner ministern mycket väl till. De överklagade och fick rätt i . Det privata elbolaget skulle återbetala till kunderna och sänka nättariffen. Elbolaget struntade fullkomligt i domstolen och gör så fortfarande. I och är det faktiskt så att det gäller att ha sin fastighet placerad på rätt sida av elnätet. Har du otur hamnar du i det här privata elbolaget och betalar betydligt mer för samma tjänst än närmaste granne gör som har som leverantör. Många äldre, ensamma kvinnor med oftast låga pensioner, som faktiskt också är mycket vanligt i den trakten, har en svår ekonomi och får svårt att få ihop det i sitt hus i glesbygden. De sitter verkligen i en rävsax. Är det här verkligen rätt, ministern? Tycker inte ministern med regeringens ansvar för energifrågorna att ni måste vidta ytterligare åtgärder i form av skarpare lagstiftning så att privata elbolag inte kan bete sig på detta sätt och till skydd för konsumenterna? 4 Näringsminister (): Jag tror att man måste skilja på två saker. Den ena handlar om gatubelysningen, den andra handlar om elleveranser till privatpersoner och olika verksamheter. Det är ju så att har man nätkoncession är man skyldig att ta emot elleveranser. Det säger ellagen. Det är också en viktig grund för att man får nätkoncession, nämligen att man har ett öppet nät. Det som blir ett bekymmer är om det är flera som har nätkoncession och de överlappar varandra. Vi måste ju ha en som ansvarar för nätet i ett område. Såvitt jag har förstått har kommun inte överklagat anslutningen till elnätet, det vill säga att inte har gett något besked. Då kan man tolka det från kommuns sida som om de vägrar att ta emot. I så fall är det väl bra att man prövar den saken så att man får se om det finns en vägran från eller inte. Det går inte i det här läget, om man inte överklagar och inte prövar saken, att veta om det är en vägran eller inte. Det vi har gjort är att vi har förstärkt möjligheterna för oss att förvalta de här bolagen. Det är det som har varit ett av bekymren med . Det var en lucka som fanns i lagstiftningen som har täppts till och som har gjort att det här är tydligare. Sedan tycker jag att det är viktigt att säga att om man struntar i domstolsbeslut är det inte en fråga för elnätslagstiftningen. Det är faktiskt en fråga för domstolsmyndigheter. Vi har alltid medborgare som struntar i domstolsbeslut och annat, men det är en sak som måste effektueras av domstolsmyndigheterna. Det vi har fått rapporter om är att man i har lyckats, precis som det sägs här, komma överens med och fått en bra ordning. Det är klart att det är två parter som också måste sätta sig ned och förhandla för att få ett avtal till stånd och få en bra ordning. Det är också viktigt att kommun betalar räkningar till för att få leveranser. Dessutom tycker jag att det är viktigt att säga att vi naturligtvis måste skilja mellan olika leveranser. Om det är leveranser till enskilda finns det en särskild lagstiftning som skyddar, medan gatubelysningen inte har den typen av lagstiftning. Att i det här skedet säga att man inte har någon kontroll på nätavgifter och annat för enskilda, dagis och annat är ju inte sant. Det är gatubelysningen som kommun nu protesterar mot och som man vill ha ansluten till nätet. Min uppmaning till kommun är att om man är missnöjd med den delen måste man pröva den för att få fram ett beslut som innebär att säger ja eller nej till detta. Det är väl det som återstår för kommun att göra. 5 (): Det är faktiskt så att kommun har överklagat beslutet om gatubelysningen. Sedan en månad tillbaka har minister denna fråga på sitt bord. Då överklagade stad beslutet att man inte får koppla in gatubelysningen till sitt eget nät. stad har alltså gjort detta, och det innebär att regeringen nu måste komma med ett beslut i frågan. Sedan säger ministern att vi måste skilja mellan olika saker. Det är precis vad jag gör också. Jag ställer ju två frågor. Den andra frågan handlar om just konsumenternas skydd. Där kan man inte säga att man ska skilja mellan om konsumenter är offentliga eller privata. Elleveransen måste ju ske likaväl till daghem som till privata fastigheter av det som inte är gatubelysning så att säga. Om nu gatubelysningen är undantagen från detta må det vara hänt, men det är ändå så att stad måste få ett besked i den frågan. Det finns ju också andra kommunala anläggningar som inte ingår. Vad jag vet är inte vattenverket i ännu inkopplat. Vad jag vet är inte kvarnen i ännu inkopplad. Och det gatubelysningsnät som avser att bygga kan man ju inte sätta i gång med och sedan hoppas på att få det hela inkopplat. Man måste få ett besked på förhand. Så ser det ut. Koncessionsinnehavaren i det här fallet hånar rättssamhället genom sitt agerande. Enskilda vågar inte kräva sin rätt. De ser ju vad som händer när samhället agerar inget. Lagen är inte tandlös, säger ministern. Nej, men vad avser då regeringen att göra? har ju misslyckats. Företaget är inte under tvångsförvaltning längre. Inlösning gick inte domstolen med på. Det fick man avslag på i rätten. Vad ska regeringen göra i stället? Som jag ser det är det en skärpning av lagen som måste till så att man exempelvis kan tänka sig att man tar ifrån koncessionsrättsinnehavaren hans koncession. Det finns ju andra företag som kan leverera el i det här området. Det är inte märkvärdigare än så. Det är helt enkelt så att ministern nu måste agera i denna fråga. Det går inte längre att ha det på det sätt som det är här. kommun har, tycker jag, på ett osolidariskt sätt köpt sig fri från det hela när det gäller gatubelysningen. Resten av problemet kvarstår ju i . Det finns ingen lösning på det som gäller konsumentens skydd. Konsumenterna i får faktiskt betala på ett oskäligt sätt till . Det går inte att ha det på det här sättet längre. Ministern måste agera. Vi måste få en bättre tingens ordning. 6 (): I den senaste interpellationsdebatten jag hade med ministern i den här frågan, /2008, sade ministern att man skulle förbereda och utforma lagen mycket noggrant. En proposition skulle komma, vilket det gjorde. Den var visserligen mycket tunn. I debatten sade ministern: kommer vi att komma med en proposition så fort det bara går. Men jag kommer inte att göra det på något slarvigt sätt. Det här visar med mer tydlighet än önskvärt att vi behöver ha lagstiftning som täcker in alla de här delarna. Det förutsåg man inte i den tidigare lagstiftningen, och det är därför vi har det hål som gör att tornedalingar drabbas på det sätt som de gör. är vi där igen. Hålen finns kvar. Vi har en lag som inte funkar, och människor i drabbas. i debatten här i kammaren i det här ärendet sade jag och riksdagsledamoten att vi återkommer om det inte börjar fungera med den nya lagen. står vi här igen eftersom lagen uppenbarligen inte fungerar. Vi behöver alltså en skarpare lagstiftning på det här området som tillgodoser såväl de offentliga som de privata konsumenterna. Min fråga blir igen: Vilka åtgärder avser ministern att vidta? 7 Näringsminister (): Ni har fått både skärpt lagstiftning och skärpt tillämpning. Det är det som har hänt. har varit oerhört aktiv i den här frågan. Men en avtalstvist måste också lösas i domstol. Det är inget vi kan klara ut med lagstiftning, utan vi kan bara klara ut förutsättningarna. Det har varit viktigt att skärpa den lagstiftning som var bristfällig. Jag håller med om det. Men om vi har en ordning med en nätkoncession som ges till ett företag och det bolaget har skyldighet att ta emot ström måste vi följa den lagstiftningen. Alternativet är ju att flera bolag har nätkoncession i samma område, och det tror jag inte heller att Socialdemokraterna tycker är någon bra ordning. Det man kan säga och det jag har förhört mig om är att det enligt nu är en bättre ordning när det gäller inspektionen visavi . De har börjat rapportera och de har börjat vara tydligare i att följa regelverket. Det är därför vi har en inspektion. Ministern ska inte åka runt och kolla om det här fungerar eller inte, utan det ska myndigheterna sköta. En av tvisterna med kommun gäller vad de ska betala. Om man har en avtalstvist som gäller storleken på vad man ska betala är det viktigt att man fullföljer denna tvist den väg som anges i lagstiftningen. har fått i uppdrag att se över hela lagstiftningen. Det är en svår avvägning i alla de här delarna, om man ska säga att det finns ett skydd för särskilda verksamheter som är viktiga ur samhällssynpunkt. I grunden har ju både enskilda och samhällsverksamheter i form av daghem och annat ett behov av att få el levererad när man har ett sådant avtal, och därför vill vi inte skilja på enskilda kunder och kommunernas kunder i det sammanhanget. Vi har alltså fått en skärpt lagstiftning, vi har skärpt tillämpningen, och vi kommer att följa det här och se. Behöver det göras mer, då gör vi det, men i det här läget är det kommun som måste fullfölja avtalstvisten med och komma till något slags överenskommelse eller förlikning, ungefär som man har gjort i kommun. Vill man ändra lagstiftningen, ja, då måste ni tala om ifall ni tycker att vi ska ha nätkoncession till fler än ett företag i ett område. Vi har försökt begränsa detta, eftersom det innebär ett särskilt ansvar och att man följer ett visst regelverk att ha nätkoncession. Om flera företag ska ha nätkoncession i samma område kan det ställa till en hel del problem. 8 (): Skärpt lagstiftning har vi fått, men konsumenterna far fortfarande illa. Konsumenterna får fortfarande betala alldeles för höga avgifter. Det är uppenbart domstolstrots från det här företagets sida. De struntar fullständigt i vad rättssamhället säger åt dem. Det är i stället så att företaget i princip skrattar åt oss och gör precis vad de vill och hänger upp lite nya skyltar dessutom. ska vara vårt skydd. Det är de som ska se till att detta fungerar, men de påstår att det är en privat uppgörelse mellan Styrman och kommunalrådet . Inspektionen vill på det sättet föra undan hela den här striden och säger att Styrman och Bucht ska bilägga sin privata konflikt. Detta är fullständigt felaktigt. Striden om gatubelysningen i började långt innan blev kommunalråd i . Det var faktiskt ministerns egen partivän, , som satte i gång den process som är i gång. När det gäller frågan om gatubelysning tycker jag alltså att den frågan får ha sin lösning, men det här gäller också offentliga och privata konsumenter. Det är ingen skillnad på offentliga och privata konsumenter. Man kan inte tala om kommun och tycka att det är lite på sidan om. De får inte sina anläggningar inkopplade. Det är vad som sker. Inte heller får sitt vattenverk i inkopplat. Det är vad som sker. Ministern måste agera! 9 Näringsminister (): Historien om konflikten i och har jag fått lyssna till, så jag tror att jag har ganska klart för mig vad det handlar om. I grunden är det naturligtvis precis som jag säger: Har man en konflikt om tariffer och avgifter måste man bilägga den på något sätt endera i domstol eller genom att sätta sig ned i enskilda förhandlingar. Om jag ska prata å vägnar är det naturligtvis så att de förväntar sig att få betalt för de tjänster de har levererat. Det är en given sak. Är man sedan oense om nivån på detta är det upp till domstolen att klara ut det, och sedan får man ta det den vägen. Det är klart att det alltid finns situationer där man kan vara oense. Det här är ändå ett undantag, för de allra flesta som har nätkoncession sköter det på ett alldeles utmärkt sätt. Men jag tror att kommun, precis som kommun nu har gjort, måste sätta sig ned med och försöka hitta en lösning lokalt, även om jag kan förstå att det är bekymmersamt. Som jag säger: Vi har skärpt lagstiftningen. Vi har sett till att skärpa tillämpningen. Vi har möjlighet till tvångsförvaltning och möjligheter att agera på ett sätt vi inte hade tidigare. Det är viktigt att säga att det handlar om en komplicerad lagstiftning för att få det här att fungera fullt ut, men det är också viktigt att vi har myndigheter som följer verksamheterna och ser till att granska hur olika utförare följer sina skyldigheter enligt de nätkoncessionsregler som finns. Vi kommer att se till att fortsätter att göra detta, och de har också ett väldigt stort engagemang just i det här ärendet. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2008/09:512 om den regionala utvecklingen 10 Näringsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa en samlad och fungerande regionalpolitik i . Regeringen för en aktiv och samlad förnyelsepolitik för regional tillväxt. Låt mig kortfattat förtydliga vad regeringens regionala tillväxtpolitik består i. Målet för den nya regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Det handlar om att ta vara på de unika förutsättningar som finns i gles- och landsbygder, små och medelstora städer och i storstadsområden. För detta är det viktigt att öka det lokala och regionala inflytandet och ansvaret över statliga medel. Den regionala tillväxtpolitiken ska också säkra en god tillgång till kommersiell och offentlig service i hela landet och ett ökat arbetskraftsutbud, bland annat genom regionförstoring. Eftersom den regionala tillväxtpolitiken omfattar ett flertal politikområden betonar regeringen ett tvärsektoriellt arbetssätt och mer samordnade statliga insatser i samverkan med lokala och regionala aktörer. Ett mer tvärsektoriellt arbetssätt skapar också en bättre helhetsbild och bättre förutsättningar till kraftsamling i insatserna. Regeringen menar att den kunskap om regionernas styrkor och behov som finns lokalt bör ligga till grund för regionala prioriteringar och ökat regionalt ansvar för tillväxtpolitikens genomförande. Det nya arbetssättet för att få en fungerande och hållbar transportinfrastruktur i hela landet är ett exempel på stärkt regionalt inflytande. Här ger de regionala prioriteringarna en god grund inför den nationella infrastrukturplaneringen. Den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 är vägledande både för det regionala tillväxtarbetet och för genomförandet av EG:s strukturfondsprogram i . Regeringen har prioriterat områden som innovation och förnyelse, tillgänglighet, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud samt gränsöverskridande samarbete. Inom dessa områden genomförs en lång rad konkreta åtgärder nationellt, regionalt och lokalt av ett stort antal aktörer. Jag håller med om att den demografiska utvecklingen i vissa av landets kommuner är bekymmersam. Utvecklingen är dock en del i de senaste decenniernas urbanisering. Vi kan även se en utveckling med ökad inflyttning till vissa landsbygder och tätorter med attraktiva livsmiljöer. Jag vill i det sammanhanget lyfta fram betydelsen av de förändrade och mer flexibla strandskyddsregler som kommer att öka det lokala inflytandet och gynna landsbygdsutvecklingen. Regeringens satsning för att öka tillgängligheten till offentlig och kommersiell service bidrar också till ökade möjligheter att leva och verka i alla delar av landet. Jag vill även betona att den framtagna strategin för att stärka utvecklingskraften i landsbygder innebär ett tydligt värderingsskifte i synen på våra gles- och landsbygder. Regeringen ser stora möjligheter till utveckling för landsbygder och goda förutsättningar för att de ska bli en motor i jobbskapande och regional tillväxt. Det är således uppenbart att regeringen bedriver en samlad regional tillväxtpolitik. 11 (): Jag tackar för svaret. Det är allmänt hållet och ger i praktiken lite upplysning om vad regeringspolitiken innebär och vilka konkreta utfall vi kan förvänta oss. Ordvalet präglas av välvilja, och jag tolkar det som att ambitionerna är goda. Men det räcker inte i mina ögon. Befolkningen ökade med 31 747 personer i . I Norrlandslänen minskade den med 500 personer. inland, delar av Bergslagen och sydöstra har en negativ befolkningsutveckling. , och har den starkaste tillväxten.