prot · GX0918 · 2009-10-21 00:00:00 — Jag hoppas att vi ska få hela sessionen bakom det arbetet och de rekommendationer som vi framöver kommer att lägga fram. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 123 (): betänkande 3 om är en kort beskrivning och även en kommentar till den omfattande verksamhet som har bedrivits i . Många av talarna före mig här har av naturliga skäl valt att prata om de områden som de själva har engagerat sig särskilt mycket i inom allt det som sysslar med. Det kommer även jag att göra mot slutet. Betänkandet handlar alltså i huvudsak om svenska delegations berättelse. Man kan kalla det för en sorts redovisning av verksamheten som omfattar 2008. I betänkandet tas även ett antal motionsyrkanden upp. Som ledamot i delegationen och som miljöpartist har jag representerat mittengruppen i miljö- och naturresursutskott som alltså ansvarar för frågor som rör miljö och skogsbruk, fiske, hållbar utveckling och energi. I några delfrågor har vi haft ett ganska intimt samarbete också med näringsutskott. Jag tänkte börja med att bemöta några av de förslag som motionsvägen har lagts fram. Det är två eller tre förslag om att avskaffa . Även om utskottets majoritet avstyrker dessa förslag tycker jag att det i alla fall förtjänar att kommenteras. har ingen egen lagstiftningsrätt och inte heller någon beskattningsrätt. Den som ytligt betraktar rådets verksamhet kanske därför kan dra slutsatsen att är onödigt och att det är en onödig konstruktion. Men att påstå att det arbete som sker i på ett bättre sätt skulle kunna hanteras i de nordiska parlamentens ordinarie utskott tycker jag visar på en väldigt liten insikt om verksamhet. De i mitt tycke ganska expeditionslika besluten som handlar om medelsfördelning och om lagstiftning och som i huvudsak är det som hanteras i utskott, och som jag tänker mig att motionärerna kanske har som någon sorts referens för sitt synsätt, tycker jag har väldigt liten, för att inte säga nästan ingen alls, likhet med den mellanstatliga kompromissverksamhet som sker inom ramen för arbete. Jag tycker att de nordiska länderna genom sitt arbete i har visat att det är möjligt att bortse från den nationella egennyttan och att se den gemensamma nyttan när man går till beslut. Det faktum att valen i de nordiska länderna sker , och faktiskt också under olika år, i kombination med konstruktionen med partigrupper i gör att man på ett helt annat sätt måste försäkra sig om breda majoriteter i arbetet. Det är en stor styrka för våra länder att vi i arbete lyckas nå om inte konsensus så nästan fullständig enighet i många frågor. Villkoren för arbetet i skapar en lyhördhet för olika viljeinriktningar som jag inte känner igen när jag tittar på verksamheten i de nordiska parlamenten. Det ger goda förutsättningar för en stor öppenhet för olika argument, en mycket djupare förståelse för de olika förutsättningarna som länderna faktiskt har och, som jag har nämnt, en stor vilja till kompromisser. Många länder och grupper av länder i vår omvärld tittar avundsjukt på den form av samarbete som vi har mellan de nordiska länderna, och våra erfarenheter av arbetet går faktiskt på export. Man skulle kunna säga att i sin verksamhet faktiskt fungerar som en sorts demokratiambassadör för många av våra angränsande länder. Jag har själv varit inbjuden till Houses of Parliament i och föreläst för något som kallas The British and Irish Parliamentary Assembly om det nordiska samarbetets olika mekanismer och processer. På de , som i många andra sammanhang brukar anses ligga långt framme och vara duktiga på allt när det gäller demokratiutveckling och arbetsformer, är man väldigt intresserad och vill lära väldigt mycket om hur vi arbetar i de nordiska länderna för att gemensamt skapa mervärden för våra länder. Där är man i full fart med att utveckla sin motsvarighet till vårt nordiska råd. Politiker från de baltiska länderna, från , och , brukar delta i en del av våra aktiviteter, och de visar ett mycket stort intresse just för våra arbetsformer. status som ett sorts mellanstatligt organ gör också att vi kan träffa oppositionella grupper i till exempel på helt andra villkor och under helt andra former än vad nationella företrädare kan göra. Det är min erfarenhet från arbetet i mitt utskott. Jag menar att ett organ vars uppgift inte är att ta de hårda besluten utan att i stället utforma rekommendationer till regeringarna blir en form av säkerhetsventil i det demokratiska arbetet. I de rekommendationer som antar kan väldigt många saker formuleras som inte kan sägas lika tydligt från de nationella regeringarna och inte heller i de nationella parlamenten. Jag tycker att vi även i denna debatt redan har sett politiker som kan uttrycka saker som går längre än vad man kan göra i de nationella debatterna. Jag tycker alltså att är en sorts nordisk politisk spjutspets. När det gäller de nordiska intressena ser vi ganska lätt att vi sitter i samma båt här i . Jag tror att vi sakta men säkert börjar inse att vi alla på denna planet sitter i samma båt. Som ett exempel på de rekommendationer som visar att också går före tänkte jag ta upp punkt 5 i rekommendation 7 och som rådet har valt att behålla för att ligga på och pressa våra regeringar. har alltså arbetat med frågan om klimatmigration. Det har vi gjort som en del i vårt arbete i vårt utskott när det gäller miljöfrågor och hållbar utveckling. antog en rekommendation till de nordiska regeringarna att i det internationella arbete som regeringarna bedriver försöka få till stånd någon form av världsomspännande rundabordssamtal om hur klimatmigrationen som kommer i stor skala ska kunna tas om hand av världssamfundet. är antalet klimatmigranter förmodligen över 20 miljoner i vår värld. Det görs bedömningar om att de snabbt kommer att öka och att de om , 2030, kommer att vara uppe i den hisnande och kanske ofattbara omfattningen av 300 miljoner människor. Det är människor som tvingas fly från de områden som de i generationer har bott i och odlat och försörjt sig på. Det kommer naturligtvis i första hand att handla om människor i de fattigare delarna av världen, men inte bara det. Vår del av världen kommer också att drabbas. Jag har själv valt att följa upp denna rekommendation med frågeställningar till några av de nordiska ländernas regeringar, och jag tänker fortsätta att göra det. har det, liksom tidigare, varit seminarier här i som har berört denna problematik med klimatmigration. Vi har löpande här i besök från företrädare från många olika länder. I går hade vi exempelvis besök från . Det var en kvinna som beskrev hur situationen där förvärras och hur klimatförändringarna i första hand, trots de ansträngningar som världssamfundet gör, drabbar kvinnor och barn. Om man följer klimatforskningen kan man se en ganska tydlig trend. De värsta prognoserna som presenteras tycks alltid vara tilltagna lite i underkant, och det som tidigare skulle hända väldigt långt fram i tiden kommer allt närmare ju mer kunskap som vi får. Sannolikheten för att vi ska lyckas vidta åtgärder som innebär att jordens medeltemperaturökning inte överstiger de två grader i förhållande till den förindustriella nivån som vi strävar efter minskar som går, och tiden blir naturligtvis också knappare allteftersom åren går. Även om det nu skulle fattas så radikala beslut i så att dessa mål faktiskt nås innebär inte det att klimatmigrationsproblematiken upphör. Skadorna i form av jorderosion, torka och avsmältning från isar är redan mycket stora. Det där kommer att fortgå under många årtionden även med en framgångsrik politik, så migrationen kommer att tillta. Det kommer att behövas många åtgärder när det gäller att ta hand om de människor som drabbas värst. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag vill också rikta en uppmaning till , ja, egentligen till alla nordiska regeringar fastän de inte är här och egentligen till världens alla regeringschefer om det nu går att skicka den signalen om att verkligen göra allt för att lyfta fram frågan om klimatmigration. Det finns även behov av rundabordssamtal om hur mottagandet av de hundratals klimatmigranter som vi vet kommer att behöva lämna sina områden kan organiseras så att man också minimerar de risker för globala konflikter som man redan kan se är under uppsegling på många håll där sådana här migrationsproblem är starka. Jag skulle vilja avsluta med att ta upp två frågor med statsrådet . Först gäller det naturligtvis en uppföljningsfråga om det som jag själv tagit upp och som jag engagerat mig i. Jag har ännu inte ställt frågan till just den . Däremot har jag riktat den till övriga nordiska regeringar. Jag tänker passa på att vid det här tillfället fråga hur som ordförandeland i EU ser på klimatmigrationsproblematiken och i vilken utsträckning man tänker ta initiativ till att lyfta fram den frågan. Jag vet att många representanter från de fattiga länder i världen som mest drabbas av problemet tycker att det här initiativet måste komma från den rika delen av världen. Sedan gäller det en helt annan fråga, som säkert redan känner till eftersom jag tagit upp den vid våra sessioner. Det gäller mitt intresse för att hårdare ska jobba för en gemensam nordisk järnvägsstrategi. Jag brukar lyfta fram frågan om en snabbtågsförbindelse mellan och . Jag skulle gärna vilja se en avrapportering om hur det går när det gäller att få en snabbare hantering och en bra förbindelse mellan och . Vi måste faktiskt se till att sluta flyga eftersom det inte är förenligt med våra övergripande mål för att klara klimatproblematiken åtminstone inte på så korta sträckor. Därför är det viktigt med en infrastruktur som gör flyget onödigt, som gör att folk spontant väljer bort flyget som ett alternativ på sträckor där det är fullt möjligt. 124 Statsrådet (): Godafton, utskottet! Regeringens skrivelse som ska debatteras här handlar om vad ville uppnå och också om vad vi uppnådde under vårt ordförandeskap i . Som samarbetsminister har jag naturligtvis ett stort ansvar för detta. Jag kan konstatera att fackministrarna i regeringen, mina kolleger, arbetade hårt inom sina respektive ministerråd för att uppnå ett framgångsrikt ordförandeskapsår. Jag vill också understryka att jag uppskattar samarbetet med , inte minst med den svenska delegationen som snart befinner sig på upploppet av ett intensivt och händelserikt ordförandeskap. Jag vill önska er varmt lycka till inför sessionen . Vi uppnådde vad vi föresatte oss i vårt ordförandeskapsprogram. Ordförandeskapet genomsyrades av statsministrarnas globaliseringsinitiativ. För att möta detta togs det också initiativ till en översyn av pågående verksamheter inom . En slutrapport med förslag till åtgärder presenterades . Av de tolv förslag som presenterades där är nu elva förslag högaktuella för att gås vidare med. Vår första huvudprioritering i ordförandeskapsprogrammet handlar om konkurrenskraft för att möta den globala konkurrensen och minska utanförskapet på ett hållbart sätt. Jag ska ge några exempel på aktiviteter. Det är kanske fler än utskottets ledamöter som finns med här och som undrar vad vi pratar om. Men det finns en folder som visar vad vi ville uppnå med vårt ordförandeskapsprogram. Det har vi på ett väldigt pedagogiskt och strukturerat sätt kunnat följa upp i en utvärdering. Där kan man tydligt se vad vi ville uppnå och vad vi uppnådde. Allt kommer vi tyvärr inte att kunna presentera här , utan det blir bara några axplock. På temat Konkurrenskraft arrangerade vi det första globaliseringsforumet uppe vid . Vi arrangerade också ett seminarium om den globala elmarknaden och antog en ny handlingsplan för det nordiska energisamarbetet. Att det är angeläget att underlätta för människor och företag att på ett smidigt sätt kunna röra sig och verka i mer än ett land är vi alla här överens om. Det handlar om att ta bort hinder och om att öka rörligheten. har mer än 22 komplicerade gränshinder lösts mellan de nordiska länderna. Självklart handlar det om en del av de frågor som vi här hört exempel på. Det handlar också om stora frågor där det är svårare att förändra med skatter och socialförsäkringar eftersom det hela bygger på olika länders lagstiftningar. Vi ger inte upp. Men i väntan på att de stora frågorna blir lösta är det viktigt med en satsning på information till företag och människor så att man vet vad som gäller. Det handlar om en samverkan mellan myndigheter på ett väldigt bra sätt. Ute i landet ser jag exempel på att , arbetsförmedlingar, försäkringskassor och så vidare samordnar sig detta för att visa att många knutar kan lösas i väntan på lagstiftning. Det har också uppenbarats att en del hinder faktiskt har sin grund i missuppfattningar. Då är det viktigt att visa på det. Under ordförandeskapsåret invigde vi också en nordisk socialförsäkringsportal för att på det sättet ge människor möjligheter att lättillgängligt få information bland annat om socialförsäkringarna. En skatteportal fanns . Vår andra huvudprioritering var klimatet. kan, bör och ska vara ett föregångsland i klimatarbetet. Tillsammans med genomförde vi en arktisk konferens på . Det var väldigt viktigt att vi hade dem med på denna konferens. Det var ett brett deltagande och ett mycket stort medialt intresse. Vi utarbetade ett gemensamt nordiskt arbetsprogram inom ramen för klimattoppmötet i som ju äger rum för att där försöka bidra till ett så bra förhandlingsresultat som möjligt. Ett nytt arktiskt samarbetsprogram beslutades det också om, liksom om en ny strategi för hållbar utveckling och ett nytt miljöhandlingsprogram . Utbildning, forskning och kultur leder våra samhällen framåt. Det är glädjande att ett toppforskningsinitiativ inom ramen för har sjösatts. För programmet avsätts . En tredje huvudprioritering under vårt ordförandeskap var kreativiteten. Här markerade vi vikten av erfarenhetsutbyte och gemensamma satsningar bland annat inom skolans område. arrangerade bland annat en konferens om kultur i skolan. Vi hade också ett erfarenhetsutbyte kring entreprenörskap inom utbildningsområdet. Vidare har vi tillsammans med de övriga nordiska länderna lagt grunden för ett ökat språksamarbete. En ny organisationsstruktur har det beslutats om, och har avsatts till att här i säkra barns och ungdomars språkförståelse. Det är viktigt att vi också fortsättningsvis kan kommunicera på skandinaviska språk med varandra. Vår fjärde huvudprioritering var koordineringen. De nordiska länderna har ett särskilt ansvar när det gäller våra närområden. Jag vet att vi också är mycket överens om det i denna kammare. Det handlar om , och . Under vårt ordförandeskap beslutade vi om nya riktlinjer för närområdessamverkan med , och samt nordvästra för åren framöver. ser fram emot att delta i genomförandet av . Det nordiska samarbetet kommer att få en framträdande roll inom ett antal områden. Vi har också tryggat den långsiktiga finansieringen av det vitryska exiluniversitetet i genom en trust fund. Det känns väldigt viktigt att kunna presentera. Det nordiska samarbetet är också beroende av att vi har goda bilaterala relationer med våra grannländer. De nära relationerna med har manifesterats i ett stort antal arrangemang i såväl som inom ramen för . och har ett nära samarbete inte minst i . Regeringen har bland annat bidragit till det gränsregionala samarbetet Øresunddirekt samt även till entreprenörsakademi. Med har vi också ett gott och nära samarbete och ett brett besöksutbyte. Regeringen har även lämnat bidrag till Grensetjänsten, den gränsregionala informations- och rådgivningstjänsten i som ligger mitt på den svensk-norska gränsen. I förhållande till har regeringen tillsammans med övriga nordiska länder såväl uttryckt sin politiska solidaritet som bidragit ekonomiskt och med expertkunskap till stabiliserings- och reformprogram. Under det svenska ordförandeskapet i EU har vi även haft glädjen att ta emot en ansökan om EU-medlemskap från . Vi har också fortsatt att ekonomiskt stödja arbetet med en ny isländsk-svensk ordbok. Arbetet med att minska gränshinder pågår och stundligen. Dessutom pågår ett arbete för att förhindra att nya gränshinder uppkommer som ett resultat av ny EG-lagstiftning eller ny nationell lagstiftning. Vad gäller skatteavtalet med som ofta poängteras har vi nu en parlamentarisk utredning som ska analysera effekterna för kommuner som vill och ska tillhandahålla service till de invånare som arbetar och betalar skatt i men bor i . Den så kallade , som ska se över utjämningssystemet, ska särskilt se på hur man fördelar pengar som till exempel kommer från till berörda gränskommuner. Vi får naturligtvis se vad utredningen kommit fram till när de redovisar sina förslag 2011, men jag tycker inte att det vore fel om utredningen också tittade på vad man gör i . Om jag har uppfattat det hela rätt och vi har kontrollerat det senast kompenseras kommunerna i på individnivå. En sådan lösning skulle vara klart intressant också för . Den skulle lösa de problem som många människor som bor i men beskattas i har och inte minst de problem berörda kommuner har. Enligt skatteministeriet i ska de danska kommunerna kompenseras per individ och med exakt belopp. Detta har man gjort sedan skatteavtalet slöts. Jag tycker att det vore en intressant väg att gå. Vi måste alla hjälpas åt att uppnå fortsatt goda resultat när det gäller gränshindersarbetet, och vi måste ge globaliseringsarbetet det utrymme i vårt samarbete som krävs framöver. Mycket har uppnåtts, fru talman, men tiden räcker tyvärr inte till för att räkna upp ytterligare saker som skett. Under session här i får vi dock säkert tillfälle att ytterligare diskutera det nordiska samarbetet, gränsfrågor och väldigt mycket annat. 125 () replik: Två funderingar skulle jag gärna vilja höra samarbetsministerns synpunkter på och åsikter om. I detta lilla tunna betänkande, som i och för sig är väldigt positivt skrivet för ett nordiskt samarbete, finns inga reservationer. Det finns dock motioner, och två av dem brukar återkomma. Den ena handlar om att ska avskaffas och den andra om att ska läggas ned. Det är lite grann en nordisk modell tittar man historiskt ser man att de som först startade det nordiska samarbetet faktiskt var , alltså folkets rörelse. Sedan kom , och sedan kom ministerrådet. I samarbetar vi i demokratifrågor via NGO:er, och vi har parlamenten och regeringarna. Ingen vill avskaffa , utan bara rådet. Skulle ett sådant arbete fungera i ? Det var den första frågan. Den andra frågan har lite grann att göra med det som tog upp: Hur ser ministern på EU-frågorna har de en plats i ? Och har ministern någon synpunkt på eller åsikt om hur det i så fall skulle kunna förverkligas? 126 Statsrådet () replik: Det hade väl varit illavarslande om jag hade haft synpunkter på . Det ska jag naturligtvis inte ha, och jag får inte heller ha det. Jag kan bara säga att vi enligt min erfarenhet har ett väldigt gott samarbete. Jag vet att det finns ett stort engagemang i för att arbeta såväl med våra närområden som med klimatfrågor, näringslivsfrågor och gränshindersfrågor. Det finns ett väldigt stort engagemang i för att stärka det nordiska samarbetet, och jag är helt överens med om att de nordiska föreningarna har varit grunden, eller kittet, i det nordiska samarbetet. När jag fick möjlighet att som samarbetsminister tränga djupare in i de nordiska frågorna insåg jag hur viktiga föreningarna i har varit för att bibehålla samhörighetskänslan. Även i tider då det kanske inte var så vanligt eller populärt att prata om har de hållit fast vid detta, och det har varit grunden för och kittet i att vi har kunnat bygga vidare. Jag upplever att de nordiska frågorna kommer allt högre upp på dagordningen. 127 () replik: Naturligtvis är ingen verksamhet så bra att man inte behöver förändra något. Vi har givetvis möjlighet också inom vårt parlament att se om vi kan vara ännu mer effektiva i den delegation som i alla fall jag upplever som väldigt aktiv. Jag vill tacka delegationen för det här året ni har varit duktiga. Jag hade dock en andra fråga också, angående EU-frågorna. Finns det plats för dem på något sätt? Jag kan också tala om att vi i presidiet i håller på att bearbeta en EU-strategi. Vi gör det väldigt enkelt och försöker att inte krångla till tillvaron. Jag hade under Cosacmötet här i huset möjlighet att träffa EU-nämndernas ordförande, och ansvariga från både och var med. Det kanske är dags att diskutera hur vi ska göra, för vi som arbetar med nordiska frågor har ändå ganska stor kunskap om . Det vore bra om vi på något sätt kunde föra in det i de frågor som har den här beröringen inom EU alltså att hitta de där blommorna jag pratade om. 128 Statsrådet () replik: Ett direkt exempel jag kommer på just nu är Nordiska ministerrådets och också arbete för en Östersjöstrategi. Vi har från svensk sida arbetat mycket för att åstadkomma detta närhet med människor, tillväxt, miljö och klimat och så vidare. Det är frågor som har väckts i ministerrådet och i och sedan även kommit EU till del. EU var med uppe på den arktiska konferensen och har fått upp ögonen för klimat och miljö i . kommer detta som en punkt under EU-ordförandeskapet. Vi har alltså börjat här och sedan spridit det till för att sedan samla ihop oss och föra in det i EU. Jag tycker att det är ett tydligt exempel på hur vi kan arbeta och hur vi i de här länderna, som ändå är ganska små, kan få slagkraft i EU-frågesammanhang genom att samarbeta. Sedan ska vi naturligtvis inte ständigt bara vara tillsammans och slå murar omkring oss, utan vi ska leta efter kusiner också ute i . Där vi ser att det är nordisk nytta ska vi dock jobba samman. 129 (): En rättvis värld är möjlig det är rubriken som vi har satt på den kommittémotion som vi socialdemokrater i utrikesutskottet har väckt under den allmänna motionstiden. Kommittémotionen är ett synnerligen omfattande och läsvärt dokument. Rubriken syftar förstås på allt det som vi socialdemokrater anser skulle kunna och borde göras för att skapa opinion, på olika sätt påverka och komma till rätta med helst allt men förhoppningsvis en del av orättvisorna och ojämlikheterna runt om i världen när det gäller ekonomi, hälsa, utbildning, miljö och brist på jämställdhet, för att nämna några exempel. Det är dessutom enorma skillnader när det gäller människors möjligheter att själva påverka sin livssituation, och där finns också mycket för oss att uträtta. Men vår motion handlar inte enbart om fattigdomsbekämpning eller andra viktiga frågor som mänskliga rättigheter, bistånd och massförstörelsevapen, för att nämna ytterligare några exempel. Vi ger också utrymme och intresse åt viktiga frågor och ställningstaganden som rör , och . Allting är som bekant relativt, men i finns också orättvisor att komma till rätta med även om det handlar om en helt annan vardag än på många andra håll i världen, och i de riktigt utsatta delarna av världen. Vi konstaterar bland annat i vår kommittémotion att närområdet och de nordiska grannländerna har en mycket stark folklig förankring och att vi i har ett flertal av våra viktigaste handels- och samarbetspartner. Det är väldigt viktigt att vi slår vakt om det. Vi pekar också på att det nordiska samarbetet utgår från ett gemensamt kulturarv och en språklig gemenskap och vilar på gemensamma värderingar när det gäller demokrati och rättvisa. Genom att samtliga nordiska länder deltar i den europeiska marknaden har det nordiska samarbetet stärkts ytterligare. Vi tycker också att det är positivt med ansökan om EU-medlemskap, och vi ser att det påverkar samarbetet ytterligare i positiv riktning. Precis som flera talare före mig vill jag påpeka att alla framgångar när det gäller det nordiska samarbetet till trots tror vi från socialdemokratiskt håll att det inte är tillräckligt för att möta dagens och framför allt morgondagens globala utmaningar. Därför måste vi än mer utveckla och förstärka våra kontakter och vårt samarbete.