prot · GW09118 · 2009-05-14 00:00:00 — Jag tycker att det på något vis känns bra att få redovisa hur bostäderna i är fördelade: av bostäderna är hyresrätter, är egnahem och är bostadsrätter. Man kan nästan få intrycket att hyresrätten är en utdöd upplåtelseform, vilket inte alls är fallet. Dessutom är det en otroligt viktig upplåtelseform. Om den här fördelningen är riktig eller inte kan man inte säga. Det är inte politiken som bestämmer hur den fördelningen ska vara, utan det är de enskilda bostadskonsumenterna som väljer vilken upplåtelseform de vill ha. Vi har fattat beslut om ytterligare en upplåtelseform, i form av ägarlägenheter, så det kommer förhoppningsvis att bli en ytterligare spridning av detta. Detta betänkande bygger på motioner från den allmänna motionstiden, och det blir styrande för debatten var tyngden i frågorna ligger. Vi debatterar nu bostadsförsörjningsfrågor och ska debattera hyresrätt och bostadsrätt med mera. De här betänkandena har av naturliga skäl många beröringspunkter och går in i varandra, så jag tror att vi kommer att återkomma till vissa saker och upprepa en del. När det gäller bostadsförsörjning är det viktigt att slå fast att staten och kommunerna här har ett klart delat ansvar. Statens ansvar är att skapa regelverk så att man kan få en fungerande bostadsmarknad. Kommunerna har också en roll här genom sin planering. Det gäller framför allt det som togs upp här tidigare om detaljplaneläggning och sådant, som har varit en stor hämsko för byggandet. Även där jobbar alliansregeringen nu mycket för att förenkla processerna kring den kommunala planläggningen. Det kommer också att kunna bidra till att vi får ett ökat byggande . Alla regelverk måste hålla . Det är lätt att vi fastnar i att vi har lågkonjunktur och finanskris just , men de regelverk vi jobbar med måste hålla . Även om vi nu har ett lågt byggande, av förklarliga orsaker, ska man inte sluta att planera ute i kommunerna. Detta kommer ju att vända, och då gäller det att man har en planberedskap och kan gå vidare. sade förut att värnar allmännyttan. När man säger det verkar det som att någon annan inte värnar allmännyttan. Debatten handlar egentligen inte om att ha en allmännytta eller inte. Allmännyttan kommer att vara en viktig aktör på de flesta orter under överskådlig framtid det är inte tu tal om det. Det som debatten har handlat om tidigare är vem som ska styra över allmännyttan. Det var ett viktigt steg som togs när tillståndsplikten togs bort för försäljning av delar av eller alla kommunala bostadsföretag. Det var en klar markering från alliansens sida att det är kommunerna som ska råda över sina företag. Jag vet inte om oppositionen är beredd att acceptera det eller om man har några slags planer på att återinföra tillståndsplikten, men det kanske jag kan få ett svar på senare här . När det gäller allmännyttans villkor, som är en rubrik under bostadsförsörjningsfrågor, kan vi konstatera att det finns ett brett beredningsunderlag som regeringen arbetar utifrån. Först och främst finns utredningen , allmännyttan och hyrorna med. Och regeringens utgångspunkt har varit att skapa en bred samsyn i de här frågorna för att kunna uppnå ett bra resultat . Här har tidigare tagits upp det utspel som och gjorde . Det visade att man är beredd att jobba för att få en samsyn i de här frågorna. Fastighetsägarna i svarade ganska snabbt att de tror att huvuddragen i detta är någonting som de skulle kunna ställa upp på, och från statsrådet hörde vi samma tongångar. Så det finns förutsättningar att nå en samsyn i de här frågorna. Det som tas upp så tydligt är att de kommunala allmännyttiga bolagen ska drivas enligt affärsmässiga principer och att den hyresnormerande rollen tas bort. vill inte här ge besked om var Socialdemokraterna står i frågan. Men i de motioner som finns talar man faktiskt om en självkostnadsprincip. Det finns även motioner, som vi inte behandlar nu utan i nästa betänkande, där man pratar om att behålla den hyresnormerande rollen. Jag tycker nog att det vore på sin plats, även om säger att det är regeringen som ska lägga fram det första förslaget, att man kunde ge en liten hint om hur man tänker i de här frågorna. I början av reservationen som den samlade oppositionen har skrivit i det här ämnet poängteras de motsättningar som finns, men i slutet av reservationen tolkar i alla fall jag det som att det finns förutsättningar för att nå samsyn i de här frågorna, så jag tycker inte att vi ska odla meningsskiljaktigheterna för mycket. Men, som sagt, kanske är beredd att svara mer preciserat på vår fråga. Jag ska säga några ord om målet för bostadsbyggandet. Det som med all önskvärd tydlighet har framgått är att målet för alliansregeringen och allianspartierna i är att skapa förutsättningar för en bostadsmarknad där efterfrågan på produktion möts med så lite statlig styrning som möjligt och att den enskilde bostadskonsumentens val står i centrum. Det är på något vis här som det finns något slags ideologisk skillnad. Jag vet inte hur djup den är, men man kan i alla fall skönja den här i debatten. sade förut att man inte kan lämna byggandet till marknaden, till exempel. Det går inte att tolka på annat sätt än att man förordar en statlig styrning av ganska stora mått. När det gäller målet för bostadsbyggandet är i reservationerna ensamt om att ha ett absolut tal för målet för bostadsbyggande. sade något annat. Även om Socialdemokraterna i sin reservation har skrivit att det inte är meningsfullt med ett sådant absolut tal, uppfattar jag det nästan som att det sade här var lite grann motsatsen. Icke förty kan man i reservationen skönja att det är nya produktionsstöd som förordas, och det är lite oroväckande. Jag vill lyfta fram den problematik kring byggsektorn som utskottet tar upp. Utredningen , Skärpning gubbar!, har lyft fram problematiken med byggfel, bristande konkurrens och ökade byggkostnader. När man läser Statskontorets uppföljning, som kom och som det har talats om här tidigare, kan man konstatera att det egentligen inte hänt så mycket, utan nästan hela förändringspotentialen finns kvar. Då är det naturligtvis det man ska fokusera på och inte återigen föra in diskussionen på subventioner. Det har ju tidigare visat sig att byggsubventioner inte har varit lösningen på problemet. Vi pratar mycket här det har byggts och inte, och även byggdes det för lite. Det var egentligen ännu märkligare att bostadsbristen under högkonjunktur ökade i kommun efter kommun. lyfte fram löftet som har funnits i socialdemokratiska budgetmotioner om 15 miljarder. Det skulle vara intressant att höra hur förankrat det är hos kommuner och näringsliv, som ska vara med och betala två tredjedelar av detta. Det har funnits några hundra miljoner i budgetförslaget , men vi har inte fått redovisat någonstans hur kommuner och näringsliv har sagt att de ska medverka till dessa 15 miljarder. Det är ju en enorm summa pengar. 65 () replik: Jag vill börja med att säga att jag väntar med spänning på den nya propositionen om plan- och byggfrågor. Det ska bli spännande att se den, och jag hoppas att vi kan komma överens på det området. Min andra reflexion innan jag kommer till min fråga är att bortsett från propositionen om , som nämnde, tror jag inte att han pratade en enda gång om vad den borgerliga regeringen vill göra. Bortsett från propositionen om handlade det nog bara om vad Socialdemokraterna hade gjort eller vad Socialdemokraterna skulle göra. Det vore lite spännande att få höra lite grann om vad den borgerliga regeringen ska göra, för några sådana förslag hörde jag inte. Ett förslag som den borgerliga regeringen har lagt fram och som rör det här området lite grann är förslaget till ROT-avdrag. Min fundering är: När man nu har lagt fram ett förslag om ett ROT-avdrag, som jag har förstått går ut på att man vill skapa nya arbetstillfällen det är åtminstone ett delmål med det hela varför har man då inriktat det på att i stort sett gälla bara dem som äger sitt boende? Hade det inte varit bättre att skapa ett ROT-avdrag som hade kunnat ge upprustning och arbetstillfällen också inom andra områden? Varför hade man inte kunnat ha ett ROT-avdrag som till exempel hade gjort det möjligt för kommunerna att rusta upp skolor, för hyresgäster eller för fastighetsägare att rusta upp sina flerbostadshus? Varför var man tvungen att rikta ROT-avdraget enbart till dem med egnahem om det nu bara var den arbetsmarknadspolitiska effekten som man ville uppnå? Det är en fråga som jag gärna skulle vilja ha svar på. 66 () replik: Jag kanske uttryckte mig lite luddigt. Det kommer ett förslag, men precis som sade får vi ha lite tålamod i den frågan. Det som vi förhoppningsvis kan få en stor samsyn om är reformeringen av hyressättningssystemet. Jag är naturligtvis också intresserad av att få svar på de frågor som jag ställde från talarstolen, men kanske kan besvara dem i nästa replik, om han känner för det. ROT-avdraget har tillkommit i detta läge, och det finns arbetsmarknadspolitiska inslag i det. Men det är icke tidsbegränsat. Det är alltså ett permanent beslut. Inriktningen har varit att även komma bort från svartarbete. Det är en av de absolut tyngsta posterna i förslaget. ROT-avdraget riktar sig till småhusägarna. De har att ta ansvar för sina fastigheter. Det har naturligtvis även fastighetsägare som äger hyresfastigheter. Jag utgår från att det inte är hyresgästen själv som ska ha avdraget, utan i det förslag som här talar om handlar det om ytterligare bidrag till de fastighetsbolag som ska sköta sina flerbostadshus. Det går inte att jämföra detta. De ROT-avdrag som det nu har beslutats om riktar sig till enskilda människor. Ett av de stora syftena är att motverka svartarbete. Sedan kommer väl de liksom hushållsnära tjänster och sådant att skapa nya arbetstillfällen också. 67 () replik: Jag har tittat på min kollega, och jag väntar lite grann med att svara på frågan om hyressättningssystemet. Den frågan kommer säkert att dyka upp i nästa debatt, då ni har massor med talartid för att debattera den. Ska jag tolka svar som att den borgerliga regeringen tycker att det är okej att införa bostads- och ombyggnadssubventioner för dem med egnahem? Är det okej för den borgerliga regeringen att införa subventioner vid byggandet av äldrebostäder? Men det är tydligen inte okej att subventionera upprustandet av skolor eller av miljonprogramsområden. Jag förstår inte logiken i det här. Om man nu ska se till marknaden och marknadslösningarna, hur kan man då säga att det är okej att subventionera egnahem och okej att subventionera byggandet av äldrebostäder men inte okej att subventionera eller stimulera renoveringen av miljonprogramsområdena? Jag får inte den logiken att gå ihop. 68 () replik: När vi pratar om subventionerna av äldrebostäder är det en speciell historia. Det är ju specialbostäder och ett kategoriboende, så jag tycker inte att det är jämförbart. Det är liksom lite vid sidan om den ordinarie bostadsmarknaden. Jag vill ta upp den tråd som var inne på. I en bransch som har så stor förändringspotential vore det direkt kontraproduktivt att gå in med nya byggsubventioner. Även om vi nu har en lågkonjunktur måste ju kostnadsläget ned i den bransch som bygger. Det har inte hänt någonting i byggbranschen. Jag misstänker precis som att mycket av det beror på att man i branschen vet att det förr eller senare kommer nya bidrag. Varför har det inte hänt någonting ? Om man kan få bukt med de problem som finns med byggfel, bristande logistik och även bristande konkurrens i sammanhanget är det naturligtvis väldigt mycket större besparingar än vi någonsin kan subventionera bort. Det viktiga är att hålla fast vid strategin att vi ska få en fungerande bostadsmarknad där efterfrågan och utbud möts utan att staten ska behöva hålla på och vara med och reglera marknaden. 69 () replik: Från sida är vi måna om att det ska bli långsiktiga villkor. Om vi ska kunna få långsiktiga villkor för bostadsbyggandet och på bostadsmarknaden gäller det att vi kan nå någon form av samsyn. Jag hoppas att vi kan få ett regeringsskifte vid nästa val. Om det inte sker då kanske det sker senare, i ett kommande val. Jag tror därför att det är viktigt att vi har en bred förankring för de förslag vi fattar beslut om på det här området i . Jag tycker att ger tydligt uttryck för att efterfråga en bred samsyn när det gäller hur bostadsmarknaden ska utvecklas och hyressättningssystemet ska förändras just för att vi ska undvika de problem som anmälan till har föranlett. Jag har lyssnat på kolleger här, som tydligt har sagt att efterfrågan ska kunna möta utbudet och att villkoren ska vara sådana att de allmännyttiga bostadsbolagen ska ge en rimlig avkastning. Ni kräver att vi ska tycka om någonting som vi inte har sett och som kommer . Jag försöker förstå vad det är. För att vi ska kunna förstå det och komma överens måste vi prata ett språk som vi båda förstår. Jag har försökt att få klarlagt vad man från regeringens sida menar med affärsmässighet, vad man menar med efterfrågan och så vidare. Kan tala om hur stor avvikelse från självkostnadsprincipen man kan tänka sig? Hur stor avkastning kan det vara rimligt att de allmännyttiga bostadsbolagen levererar? 70 () replik: Det kan bli lite hårklyveri när det gäller vad som är affärsmässigt. Affärsmässigheten inom en sådan bransch som hyresfastighetsbranschen är långsiktig. nämnde ett av de företag som jobbar med detta fastigheter. Det finns också andra privata företag som JM, och de allmännyttiga företagen. Deras affärsidé är långsiktig. De vill inte ha kortsiktiga vinster; då skulle de nog syssla med någonting annat. Jag välkomnar syn på att det ska vara långsiktiga villkor och att vi kräver en samsyn och bred förankring i de här frågorna. Detta att vi bara ska uppfylla EG-rätten är lite ensidigt, tycker jag. Det är inget självändamål. Det stora är att få en fungerande bostadsmarknad. Om vi får en sådan kommer det per automatik att vara förenligt med EG-rätten. Det hänger på den affärsmässiga principen. diskuterar hur långt från självkostnadsprincipen vi kan gå. När och gick ut med sitt förslag kom det ett samlat pressmeddelande, om jag inte missminner mig, från samtliga oppositionspartier där man välkomnade förslaget och ställde sig bakom det. Man tyckte att det var ett positivt steg. Eftersom var med och tyckte att det var bra måste väl ändå partiet också ha tagit något slags ställning till vad man i det sammanhanget menar med affärsmässiga principer och att den hyresnormerande rollen ska tas bort. Exakt vad är affärsmässiga principer? Det är naturligtvis svårt att säga. Precis som var inne på är det något man får se från fall till fall och från företag till företag. Men affärsmässighet är att man har en avkastning så att man kan säkra de investeringar man har att göra. Det är märkligt att vi har ett så stort underhållsbehov. Det måste tyda på att det hela inte har varit affärsmässigt, för det har skett en kapitalförstöring. 71 () replik: Jag noterar att anser att om de regelverk som vi genomför i är godkända av är de per automatik affärsmässiga. Jag kan inte värdera vad ett sådant uttalande betyder. I det pressmeddelande vi skickade ut i samband med att och lämnade in sitt förslag till regeringen var vi mycket noga med att tala om att vi inte tog ställning till förslaget som sådant. Vi ville se mer konkret vad det kan innehålla. Jag har frågat tre företrädare för allianspartierna och kan konstatera att jag inte har fått något svar. Vi vet alltså inte från oppositionens sida hur stora avsteg från självkostnadsprincipen som de allmännyttiga bostadsföretagen ska ägna sig åt. Vi vet inte vad de ska använda pengarna till. Vi vet inte om det är okej att de allmännyttiga bostadsbolagen subventionerar till exempel regionala eller kommunala flygplatser. Vi har inte fått något svar på det. Jag tycker att detta är knepigt. Vi behöver kunna komma framåt i en dialog, som ju en sådan här debatt är, där syftet ändå måste vara att vi på något sätt eftersom det protokollförs och är offentligt ska kunna känna att vi kan få ökad tillit till varandra. bör vi kunna fatta ett beslut med bred majoritet. Då borde man kunna få någon form av grov ingaffling: Vad är ambitionen med att försöka få en bostadspolitik som gör att det blir möjligt för människor att bo något så när drägligt? Hur ska man se till att de som efterfrågar faktiskt kan möta det utbud som finns? Det är också en fråga som vi inte har fått något svar på här . 72 () replik: Jag hoppas att vi alla kan bidra till en sådan bild. Om jag ska tolka rätt när det gäller uppgörelsen mellan och var man inte beredd att ta ställning till själva sakinnehållet. Men på något vis måste man ändå ha tagit ställning och varit beredd att diskutera att gå från självkostnadsprincipen till affärsmässiga principer, annars har man inte över huvud taget tagit ställning till någonting i det förslaget. Det måste ändå vara det som även har varit med och tagit ställning till. Man säger att man tycker att det är en positiv utveckling och att man kan vara beredd att gå från självkostnadsprincipen till affärsmässiga principer. Det var det jag menade förut. Är man beredd att göra det är det ett bidrag till en fungerande bostadsmarknad. Då kommer vi att uppfylla EG-rättens krav. beskrev det som om det vore tvärtom. Får vi en fungerande bostadsmarknad med allmännyttiga företag som drivs med affärsmässiga principer är problemet med EG-rätten borta. Det har ju varit kärnan i det hela. Jag upplever att beskeden från alliansen i den här debatten är betydligt tydligare än beskeden om vad oppositionen vill. Man avvaktar att regeringen ska lägga fram förslag. När vi tar upp uppgörelsen mellan och , som man har välkomnat, är man egentligen inte beredd att säga vare sig ja eller nej till den. Man tar inte ställning till den. Jag tycker att det pressmeddelande som kom då är lite märkligt. Jag utgår ifrån att Fastighetsägarna och statsrådet de facto tyckte att det här var ett väldigt bra steg mot att kunna nå samsyn. Då måste man också vara beredd att lämna självkostnadsprincipen för affärsmässiga principer. 73 (): Först vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Boendet är centralt för alla människor. Det utgör en plattform för den egna privata sfären och för det sociala och yrkesmässiga livet. Det är alldeles självklart att det är allas vår uppfattning och vilja att alla ska ha möjlighet att ha en bra bostad. Det är också viktigt att det finns en valfrihet på bostadsmarknaden som möter människors olika behov och önskemål om hur de vill bo. Det är också viktigt att möta de olika behov som finns beroende på var i livet vi befinner oss. Alliansregeringens målsättning är att skapa långsiktiga och stabila villkor för ägande och byggande av bostäder så att det är möjligt att söka den bostad som motsvarar de behov som finns när människor kommer i olika situation i livet. Detta innebär att vi inte vill ha snedvridande subventioner och detaljregleringar. Dem har vi avskaffat. Vi menar att andra rimliga villkor förbättrar möjligheterna för bostadsbyggande oavsett upplåtelseform och ägarkategori. byggs det alldeles för få bostäder det har vi varit inne på men det byggs. I har det byggts precis lika mycket som med hyfsat bostadsbyggande. Vi hade några dåliga år , och det hade man på många ställen. Men fungerar det bra. Det gäller både hyresrätter och bostadsrätter, kan jag berätta. Den pågående ekonomiska krisen förklarar att det finns en rad problem på många olika ställen och på bostadsmarknaden. Byggbranschen är en särskilt utsatt sektor då den karakteriseras av långsiktiga investeringar. Byggbolagen vill inte riskera att försätta sig en situation där de nyproducerade lägenheterna står tomma. Krisen påverkar arbetsmarknaden, och många har blivit varslade. Det här leder till att människor skjuter upp att investera i och byta bostäder. Det får naturligtvis konsekvenser. I betänkandet avstyrker vi motioner om bland annat behovet av fler hyreslägenheter, men det är en viktig fråga. Alliansregeringen ser hyresrätten som en central upplåtelseform för en flexibel bostadsmarknad. regeringar har faktiskt blundat för de problem som hyresrätten står inför. De har varit ovilliga att genomföra förändringar som krävts för att upprätthålla goda villkor för hyresrätten. I stället för att åtgärda det har man sysslat med kostnadsdrivande subventioner, och det vet vi . Konsekvenserna har blivit att hyresrättens ställning har försvagats. Det försöker vi nu åtgärda. Vi vill förstärka hyresrätten. Vi vill att det ska vara attraktivt att investera i hyresrätter. Därför krävs nya gynnsamma villkor för att bygga, äga och förvalta hyresbostäder. Problemet i är att vi har en mycket lägre bostadsproduktion än våra grannländer. Vi kan jämföra med och . De har en befolkning som är ungefär hälften så stor som . De bygger dubbelt så mycket som vi gör. I bygger vi bostäder för av bruttonationalprodukten. I gör man det för . Detta är ett problem. Varför är det på det här sättet? De problem som vi ser på bostadsmarknaden har skapats tidigare. De här problemen är inte skapade . De omfattande regleringarna och stöden inom den svenska bostadssektorn som Socialdemokraterna införde har, bland annat enligt en undersökning från , skapat världens mest komplexa och statsstyrda bostadsmarknad. Byggpriserna var de högsta i . De låg över EU-genomsnittet. Man kan inte tolka det på något annat sätt än att det berodde på kostnadsdrivande subventioner, låga importnivåer och omfattande regleringar. Dessutom ansågs den svenska bostadsmarknadsmodellen ha lett till ett system där de som redan är inne på marknaden gynnas på bekostnad av dem som står utanför. Det har lett till långa bostadsköer och en omfattande svarthandel. Slutligen konstaterade man i utredningen att då bostadshyrorna inte har stigit i takt med att efterfrågan har stigit som priserna på egnahem och bostadsrätter har gått upp har investeringarna i nya hyresbostäder generellt sett blivit olönsamma. Jag tror att det är viktigt att vi nu skapar goda förutsättningar så att byggföretagen har spaden i jorden när det vänder och kan se till att det byggs nya bostäder, inte minst hyresrätter. Jag tror faktiskt att utvecklingen gynnar hyresrätten såtillvida att många nu är rädda för att köpa bostäder. De vill hellre hyra. Det gör att byggen som är projekterade som bostadsrätter projekteras om till hyresrätter. Tillsammans med hyresgäströrelsen, Kommuner och Landsting, och Fastighetsägarna försöker vi nu forma nya spelregler som ska göra det mer attraktivt att långsiktigt investera i hyresrätter. Det är det viktiga. Den svartmålning som görs av vissa i oppositionen, inte minst , förvånar mig. När man talar om en högerledd moderatregering som saknar bostadspolitik uppfattar jag det så att man inte har förstått någonting i sammanhanget. För det första är vi fyra allianspartier som jobbar tillsammans. Det tror jag i och för sig att oppositionen kan vara avundsjuk på. Det måste vara jobbigt att inte ha nått över den gränsen så att man kan samarbeta på ett effektivt sätt. För det andra har vi en bostadsminister, , som har gjort allt för att vi ska komma till rätta med de problem som står inför både när det gäller ungas och äldres bostadssituation och när det gäller att få ett utbud som motsvarar behoven. Den svartmålning som finns får närmast stå för hur man har ställt till det i tidigare regeringar. Med detta, herr talman, tackar jag för ordet. 74 (): Eftersom replikskiftet med tog slut vill jag bara säga att ju efterfrågar att vi ska ha en debatt om hur stora avvikelser vi kan tänka oss när det gäller till exempel självkostnadsprincipen och andra frågor för att få en fungerande marknad. Jag har med tre av företrädarna för oppositionen försökt att föra just den debatten som ni efterfrågar här, men ingen vill föra den debatten. Det tycker jag är tråkigt. Hur ska vi kunna komma närmare varandra och hitta en lösning om ni inte kan debattera de frågorna? Det tycker jag är synd.