prot · GX0946 · 2009-12-09 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Beslut om ärenden som slutdebatterats AU1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Punkt 2 (Invandrares kommunbosättningar) 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (v) Förberedande votering: 113 för res. 1 17 för res. 2 159 avstod 60 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 159 för utskottet 109 för res. 1 17 avstod 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 77 m, 25 c, 24 fp, 20 kd, 13 mp För res. 1: 109 s Avstod: 17 v Frånvarande: 21 s, 20 m, 4 c, 4 fp, 4 kd, 5 v, 6 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering) 1. utskottet 2. res. 3 (s) Votering: 160 för utskottet 112 för res. 3 17 avstod 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 25 c, 24 fp, 20 kd, 13 mp För res. 3: 112 s Avstod: 17 v Frånvarande: 18 s, 19 m, 4 c, 4 fp, 4 kd, 5 v, 6 mp Punkt 4 (utvecklingspolitik) 1. utskottet 2. res. 5 (mp) Votering: 258 för utskottet 13 för res. 5 17 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 78 m, 25 c, 23 fp, 20 kd För res. 5: 13 mp Avstod: 17 v Frånvarande: 18 s, 19 m, 4 c, 5 fp, 4 kd, 5 v, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. NU2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Punkt 1 (Den regionala tillväxtpolitikens inriktning och mål) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 147 för utskottet 142 för res. 1 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 25 c, 24 fp, 20 kd För res. 1: 112 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 18 s, 19 m, 4 c, 4 fp, 4 kd, 5 v, 6 mp Punkt 2 (EU:s strukturfondsprogram) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: 159 för utskottet 112 för res. 2 17 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 25 c, 24 fp, 20 kd, 12 mp För res. 2: 112 s Avstod: 17 v Frånvarande: 18 s, 19 m, 4 c, 4 fp, 4 kd, 5 v, 7 mp Punkt 3 (Organisering och lokalisering av myndigheter) 1. utskottet 2. res. 3 (v) Votering: 271 för utskottet 17 för res. 3 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 78 m, 24 c, 24 fp, 20 kd, 13 mp För res. 3: 17 v Frånvarande: 18 s, 19 m, 5 c, 4 fp, 4 kd, 5 v, 6 mp Punkt 4 (Kommersiell och offentlig service på landsbygden) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 147 för utskottet 142 för res. 4 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 25 c, 24 fp, 20 kd För res. 4: 112 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 18 s, 19 m, 4 c, 4 fp, 4 kd, 5 v, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Punkt 1 (Mål för transportpolitiken) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 147 för utskottet 142 för res. 1 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 25 c, 24 fp, 20 kd För res. 1:112 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 18 s, 19 m, 4 c, 4 fp, 4 kd, 5 v, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU5 Vissa integritetsfrågor Punkt 4 (Brottsbekämpning och integritet) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 257 för utskottet 32 för res. 1 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 s, 78 m, 25 c, 24 fp, 20 kd För res. 1: 2 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 18 s, 19 m, 4 c, 4 fp, 4 kd, 5 v, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU12 Riksdagsledamöternas pensionssystem Kammaren biföll utskottets förslag. 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2009/10:64 till /10:68 till utbildningsutskottet Redogörelser /10:RRS11 till finansutskottet /10:RRS12 till utrikesutskottet 4 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /10:UbU1, UbU2 och UbU6 Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /10:MJU1 och MJU2 betänkande 2009/10:SoU1 5 § Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (Kfor) Föredrogs sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2009/10:UFöU2 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (Kfor) (prop. 2009/10:37). 1 (): Jag skulle vilja ta kammarens uppmärksamhet för att delge kammaren den situation som jag i egenskap av rapportör i Kosovo, för , befinner mig i. Syftet med rapportörskapet är att försöka hitta en minsta gemensam nämnare bland 47 medlemsstater, varav 14 inte erkänner Kosovo, med de diplomatiska och politiska svårigheter som det innebär. Motsvarande situation finns inom Europeiska unionen där fem medlemsstater inte erkänner Kosovo. Mina framgångsvägar syftar till att på ett väldigt praktiskt sätt försöka identifiera vilka förhållanden i Kosovo som skulle kunna förbättras så att de enskilda människorna får förhållanden som svarar mot de europeiska standarderna, mänskliga rättigheter, demokrati och laglighet. Jag har besökt Kosovo. Jag har besökt . Jag har besökt och EU:s institutioner i flera omgångar. Det finns från EU:s institutioner ett starkt intresse av att är mer engagerat i och kring Kosovo, detta trots de diplomatiska komplikationerna. Den genomgående bedömningen är att dagens Kosovo fortfarande saknar begreppet statehood. är de människor som leder Kosovo utan tidigare erfarenhet av den offentliga makten. Det sammanhänger naturligtvis med att den albanska kosovariska majoriteten i många stycken, i verkligheten, var utestängd från delaktighet i statsstyrelsen låt vara att det under Titotiden var en diktatur. Mina förhoppningar är att vi ska kunna fokusera mer på några punkter än vad som har gjorts. Det finns ett behov av ett parlamentariskt samarbete för de kosovariska politikerna. Det gäller partivis men också mellan parlament inom . Jag tror också att det är viktigt att se att kvinnor generellt sett har en ganska utsatt situation men också att de skulle kunna vara viktiga för att förbättra rättssäkerheten och för introducerandet av ett modernare demokratiskt förhållningssätt. Jag tror och hoppas att man skulle kunna lyfta fram kvinnors rättigheter som ett mål men faktiskt också som ett medel för att skapa mer av demokrati i Kosovo. Medierna är en besvikelse. Efter har faktiskt regeringen ökat sitt inflytande över medierna i Kosovo. Här har utvecklingen gått i oroväckande riktning, som kanske den tidigare var först med att påpeka. Korruption är ett problem på hela och i hela det före detta jugoslaviska samhället. Här är korruptionen mycket allvarlig. Den gör att det inte finns någon riktig opposition i parlamentet, i församlingen, i förhållande till regeringsmakten. Jag vill gå så långt att jag vill säga att det finns tecken som pekar på att det sker korruption bland annat genom upphandlingar och så vidare. Regeringen korrumperar det som skulle kunna vara en parlamentarisk opposition i dagens Kosovo. Jag vill avrunda med en frågeställning som vår kommissionär för mänskliga rättigheter, , har lyft fram vid sina besök och sina analyser av Kosovo. Han har gjort ett uttalande där han säger att både han själv och UNHCR menar att människor som flydde från Kosovo är utsatta för risker om de återvänder. Det handlar om serbiska människor. Det handlar också om albaner, kosovarer, som levde i serbdominerade områden. Det gäller romafolket, människor i blandade etniska äktenskap och dem som har varit associerade med den serbiska makten före . Det jag har tagit upp och avser att försöka gå vidare med är att se den situationen i ögonen och konstatera att det kanske inte blir så många människor som avser att återvända till Kosovo. Jag vill inrikta en viktig del av arbete kring mänskliga rättigheter och rule of law med att ta upp frågan om ekonomiska kompensationer för de människor som har flytt eller ansett sig behöva lämna Kosovo. Här sker en intressant rättsutveckling i . Man anser i ökad utsträckning att man när ett samhälle skiftar politiskt system eller får en annan etnisk sammansättning inte kan lämna åt sidan alla förluster i privata egendomar och privata tillgångar som har funnits i det tidigare samhällssystemet. Det är en viktig sak som är på gång i de europeiska förloppen, Kosovos integration i och i världen. Det är min förhoppning att man på det här sättet kan lämna bidrag utan att för den skull hamna i ständiga diplomatisk-politiska konflikter kring principerna: Är Kosovo en självständig stat eller är det fortfarande inte det? Jag har ingen annan åsikt än den som framläggs i det sammansatta utskottets betänkande. Jag vill därför passa på att som den ende talaren yrka bifall till förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde (). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 6 § Det nya punktskattedirektivet Föredrogs skatteutskottets betänkande 2009/10:SkU18 Det nya punktskattedirektivet (prop. 2009/10:40). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) 7 § Vissa punktskattefrågor med anledning av budgetpropositionen Föredrogs skatteutskottets betänkande 2009/10:SkU21 Vissa punktskattefrågor med anledning av budgetpropositionen (prop. 2009/10:40 delvis och prop. 2009/10:41). 2 (): Jag vill inleda med att yrka bifall till reservation nr 4. Jag står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för att vinna tid i kammaren yrkar jag bara på reservation 4. inleddes det långa klimatmötet i . Våra förväntningar på att detta möte ska mynna ut i ett nytt klimatavtal är stora. Jag minns 1997 när diskuterades. Det var inte enkelt att få till stånd, men man lyckades. Det omfattade endast de så kallade i-länderna, och det var ett litet men dock ett steg mot att ta tag i utsläppen av växthusgaser. Den här gången är förutsättningarna helt annorlunda. I stort sett alla världens länder och deras regeringar vet att de måste få ett nytt avtal som kan följa efter när går ut . Vi har ännu på oss att vända utvecklingen så att det inte blir varmare på jorden. De stora utsläppsländerna som och spelar en avgörande roll. har förstått att de inte kan fortsätta att i en rasande fart förbruka resurser som de gjort utan att ta hänsyn till de konsekvenser som detta för med sig. Vad gäller försöker den nya administrationen få fram politiska beslut som går i rätt riktning, men har senaten fegat ur och ser hellre till sin egen skull än att ta ett gemensamt ansvar för utvecklingen i världen. De afrikanska länderna vädjar till i-länderna att ställa upp. Öarna i som håller på att försvinna gör detsamma. Vi från de industrialiserade länderna har använt av resurserna trots att vi bara är av jordens befolkning. Vi har ett stort gemensamt ansvar att se till att det blir ett nytt bindande avtal i , där vi får ut de stora kraven på reducering av utsläppen. Vi måste också se till att det skapas finansiering så att klarar att införa olika tekniker som minimerar utsläppen av växthusgaser. Det betänkande som ligger på bord borde vara mer framåtsyftande. har länge räknats som ett föregångsland inom detta område men är det inte längre. I propositionen framkommer det klart att man inte avser att fortsätta att ligga i framkant när det gäller klimatpolitiken. Vi från oppositionen beklagar detta. Vi vill att ska fortsätta omställningen genom att föreslå skatteändringar som gör det lönsamt att göra rätt miljöval. Vi vill höja koldioxidskatten så att den behåller sin styrande effekt. Vi vill göra ändringar inom energiskatteområdet. Vi vill investera i ny teknik och forskning. Vi måste se till att det finns pengar för att bygga om och energieffektivisera fastigheter som inte klarar dagens krav. Vi har lagt fram ett stort fordonspaket som bland annat föreslår beskattning av fordon som verkar till att vi ska ställa om till en fordonspark som släpper ut mindre växthusgaser för att stimulera fordonsindustrin att snabbare ställa om till en produktion av miljösmarta bilar. Svensk fordonsindustri är fortfarande trots sina problem en central del i den svenska ekonomin. Det är av stor vikt att vi ger den förutsättningar att vara med i den omställning som sker världen över mot bilar som går på alternativa drivmedel eller drar mycket mindre drivmedel. Vad gör då den borgerliga regeringen med finansministern i spetsen? Man sänker koldioxidskatten. När jag läste propositionen insåg jag att denna är skriven av ekonomer. Det finns ingen tillstymmelse till miljötänk i den. Det är väl de fyras gäng på finansen som har skapat denna produkt. Har ni inga ambitioner alls på det här området? Ska vi få en omställning av fordonsparken och en minskning av utsläppen från transporter måste det göras en hel del. Regeringen säger att den vill minska utsläppen i till 2020. Det är dit. Hur har ni tänkt göra det? Vi föreslår en höjning utöver den borgerliga regeringens på på koldioxidskatten. Detta motsvarar en höjning av bensinpriset på . Men detta är bara en början. vill vi göra en massa annat till exempel på fordonssidan som syftar till att minska utsläppen. Vi har massor av bra förslag från oppositionen. Men vad vill ni? Kom med förslagen från talarstolen ! Jag får inte er politik att gå ihop. Ni för en stuprörspolitik som gör att miljö-, klimat- och skattepolitik inte går ihop. Varje område ligger i ett stuprör utan förbindelser emellan. Det blir tydligare för . Man tar bort förbränningsskatten trots att flera remissinstanser menar att den tjänat sitt syfte, nämligen att förbättra återanvändning och återvinning som enligt avfallshierarkin är helt korrekt. Då kommer frågan. Ni har under hela mandatperioden sagt att ni vill plocka bort förbränningsskatten. Men varför har ni då inte tagit tag i frågan och presenterat andra lösningar så att mer kan återanvändas eller återvinnas i stället för att mer nu kommer att skickas till förbränning? Under hela mandatperioden har ni inte presenterat någonting på avfallsproblematikområdet. Ni tycker förstås att det beslut som fattades 2003 var väldigt bra. Men det har ju hänt så mycket på detta område . Eller ska man tolka det så att ni tycker att avfallshierarkin är förlegad och att det är bättre att elda upp avfallet? Jag utgår från att regeringen återkommer med ett förslag, dels för att utjämna konkurrensvillkoren mellan de som förbränner avfall och de fjärrvärmeverk som använder förnybart material, dels för att förbättra den nuvarande politiken inom området totalt sett. Jag vill avsluta med att beröra borttagandet av skatt på handelsgödsel. Detta berör ett annat av de stora miljöproblem som vi har att hantera. Regeringen har till och med lagt fram en proposition om att förbättra havsmiljön. Inte minst den problematik vi har i har lyfts fram. Ett av de riktigt stora problemen ligger i det läckage som sker från våra jordar, främst kväve och fosfor. När man då tar bort skatten på handelsgödsel som kan leda till att användningen av handelsgödsel ökar verkar det som att den ena handen inte vet vad den andra gör. Dessutom har pengarna som vi har tagit in på skatten på handelsgödsel förts tillbaka till näringen för att man till exempel ska kunna arbeta med områden som Greppa näringen som har till syfte att informera och vidareutbilda lantbrukare att bli bättre på att använda sig av näringstillförsel på ett bra sätt. försvinner de pengarna, och då minskar också arbetet med den kompetensutveckling som man har kunnat ge för dessa pengar. Det finns naturligtvis en del som är bra i den här propositionen också, men helheten ger ett intryck av att miljöpolitiken helt sköts av ekonomer som bara ger förslag som går att räkna fram. Miljöpolitiken är större än så, och det krävs både morötter och piskor för att nå resultat. Jag måste säga att jag saknar både det gröna miljövänliga och de gröna liberalerna i detta betänkande. Det är bara det blå som gör sin stämma hörd. Jag vill avsluta med ett ord på vägen: Var inte rädd för att ta ett stort steg när det är nödvändigt. Du kan inte ta dig över en klyfta med flera små hopp. 3 (): Med klimatmötet i som inramning är det en väldigt viktig debatt vi har här i kammaren . Vi tycker att det är viktigt att ställa våra krav högt. Det är mycket som ska genomföras och mycket som vi måste tvinga oss till att uppnå. De globala utsläppen måste minska med , anser vi. Då måste i-länderna stå för den absolut största delen. utsläpp av växthusgaser anser vi måste reduceras i förhållande till 1990. Rika länder måste också kunna stödja fattiga länder med ett nytt klimatbistånd. Det måste finnas ett bistånd utöver det nuvarande biståndet till fattiga länder. Vi som är lagstiftare måste kunna se till att det ska vara lönsamt att vara miljövänlig. Genom att låta förorenaren betala premieras ju goda miljöval. Klimatfrågan handlar också väldigt mycket om rättvisa. Det måste också finnas ett jämställdhetsperspektiv. Vi vill gärna prata om klimaträttvisa. Det är världens rika länder som utarmar jordens resurser och orsakar klimatförändringarna. I till exempel är utsläppen av växthusgaser över så kallade koldioxidekvivalenter per person. I är det drygt och i mindre än . Detta talar sitt tydliga språk. Industriländerna har stått för av växthusgasutsläppen, medan utvecklingsländerna kommer att få bära av de skador som klimatförändringarna förorsakar. Det finns också ett jämställdhetsperspektiv i den här frågan. Män har större klimatpåverkan än kvinnor i både rika och fattiga länder. Ett exempel på det är att män oftare väljer bil framför kollektivtrafik. Det får ett stort genomslag i statistiken. inledde vi, nuvarande opposition och dåvarande regering med samarbetspartier, en så kallad skatteväxling. ökade vi skatten på miljöfarlig verksamhet med ca . sänkte vi skatten på arbete genom sänkt inkomstskatt och sänkta arbetsgivaravgifter. Vi var ett av de absolut första länderna som över huvud taget gjorde en sådan här skatteväxling. Vi fick väldigt mycket kritik. I varenda debatt här i kammaren fick vi hård kritik från nuvarande allianspartierna för det vi gjorde, men när vi utvärderade våra höjningar av koldioxidskatt, energiskatt och så vidare visade det sig att det hade haft effekt. Det ledde faktiskt till en viss omställning, framför allt när det gällde uppvärmning och val av miljövänliga alternativ. var det kanske i första hand andra sektorer än just transportsektorn som vi inriktade oss på. Vi gjorde vissa begränsade höjningar av drivmedelsskatter, men skatterna höjdes främst på andra områden. har en rad reservationer i det här betänkandet, och flera av dem rör just därför transportområdet. Vi tycker att det finns mycket övrigt att göra där, och vi tycker inte att regeringens förslag är tillräckliga. Bland annat föreslår vi en höjning av drivmedelsskatter, vilket innebär att bensinpriset skulle höjas med och dieselpriset med . Vi vill också ta in en komponent för att gynna människor som bor i glesbygd. Vi vill satsa på en utbyggd kollektivtrafik. Vi vill också göra fordonsskatten mer miljöinriktad än vad regeringen föreslår i propositionen. Vi diskuterar en miljöbaserad försäljningsskatt. Tillsammans med Socialdemokraterna och har vi också i höstens budgetproposition tagit fram ett gemensamt miljöfordonspaket. Det anger också väldigt tydligt inriktningen på vår politik: att beskattningen ska vara mer miljöstyrande. Vi vill satsa mer på investeringar i ny teknik, både vad gäller fordon, drivmedel och bränslen. Vi menar att det också behövs en skrotningspremie. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 4, men jag står naturligtvis bakom samtliga reservationer i betänkandet. 4 (): Just nu sitter världens ledare samlade i och ska försöka förhandla fram ett nytt klimatavtal. Det är ingen liten uppgift de har. Vi har inte på oss för att vända den globala utsläppstrenden från ökning till minskning. Lyckas vi inte hålla temperaturökningen riskerar vi att utlösa självförstärkande återkopplingsmekanismer som får till följd skenande klimatförändringar bortom vår kontroll. Den som inte tycker att det låter illa nog kan fundera lite på Sternrapporten. Den kom fram till att kostnaderna för klimatförändringarna, om vi inte gör någonting, skulle landa på 5, kanske , av vårt välstånd . Om vi däremot vidtar kloka åtgärder kan kostnaderna stanna på av världens bnp 2050. Det är i och för sig en ansenlig summa, men betydligt lägre än om vi inte gör någonting. Valet borde vara enkelt: Vi måste agera, och vi måste agera . Hur dyra åtgärderna blir beror förstås på vilka åtgärder man väljer. Regeringen argumenterar i den här propositionen väldigt vackert för att väl avvägda ekonomiska styrmedel kan vara ett samhällsekonomiskt effektivt sätt att uppnå klimatmålen. Faktum är att det är så vackert skrivet att jag skulle vilja läsa upp en liten bit: En viktig utgångspunkt för miljöpolitiska styrmedel är att de, i möjligaste mån, ska utformas så att förorenaren betalar för sin miljöpåverkan. De ska i största möjliga utsträckning vara kostnadseffektiva, teknikneutrala och administrativt enkla. Styrmedlen bör utformas med hänsyn till medborgarnas förutsättningar, vilket innebär att fördelnings- och övergångseffekter inte ska bli oskäliga. Om justeringen av miljöskatter leder till betydande fördelningseffekter är det generellt sett bättre att hantera fördelningsproblematiken med andra åtgärder än att avstå från att justera miljöskatterna. Genom höjda miljöskatter kan det dock skapas ett offentligfinansiellt utrymme att sänka andra skatter. En sådan förändring kan mildra negativa fördelningseffekter. Utgångspunkten är att ett hushåll eller ett företag som belastar miljön förhållandevis mycket också betalar förhållandevis mycket i miljöskatter. Majoriteten kanske inte är van vid att jag har högläsning ur deras propositioner för att lyfta fram det som är bra. Men jag tycker att vi som politiker ska kunna vara ärliga och lyfta fram när vi tycker att andra politiker gör bra saker. Och sedan har jag i ärlighetens namn en liten baktanke. Det här som jag läste upp och annat som jag inte hinner läsa upp är precis samma saker som jag stått och tjatat om när jag försökt försvara skatteförslag. Det är skatteförslag som ni sedan röstat ned. Men när ni argumenterar så himla bra för våra förslag kan ni väl inte rösta ned dem en gång till? hävdar majoriteten kanske att den här fina retoriken är tänkt att hänga ihop med de förslag man lägger fram, men jag tycker att det haltar en del. Man gör visserligen bra saker. Man strukturerar upp energibeskattningen så att den ska svara mot energiinnehållet i bränslen, och man minskar på en del nedsättningar som bland annat den lätta industrin har. Det enda olyckliga med de här förändringarna är att koldioxidskattehöjningen på naturgas och gasol som används som drivmedel riskerar att försvåra utbyggnaden av en infrastruktur för biogas. Därför skulle det kunna vara klokt att fasa in just den klimatskattehöjningen lite långsammare. Däremot ser jag ingen anledning till att generellt vara så långsam med att införa klimatskatter och de förändringar man pratar om. Man föreslår att det ska ske efter nästa val. Det kanske är smart väljarstrategiskt, men om vi vill uppnå någonting måste vi agera . Ärligt talat tror jag inte att eventuella fördelningseffekter och omställningseffekter blir så mycket mindre då. Det blir en annan regering förhoppningsvis, en rödgrön regering, som får ta eventuell kritik. Är det inte lite fegt? En ännu större feghet är att man inte vågar använda sig av de styrmedel man lyfter fram som det mest direkta och träffsäkra sättet att minska koldioxidutsläppen, nämligen koldioxidskatten. Vi gröna tror visserligen att det kan behövas kompletterande styrmedel när internationella aspekter lägger krokben för att fullt ut beskatta koldioxidutsläppen, till exempel genom en flygskatt och en kilometerskatt på lastbilar. Men i övrigt håller vi helt med om att koldioxidskatten har en stor fördel jämfört med andra styrmedel, för att den går direkt på grundproblemet, utsläppen av koldioxid.