prot · GX0949 · 2009-12-14 00:00:00 — För tydlighets skull vill jag till alla som lyssnar på denna debatt säga att det inte är den svenska elproduktionen som står för de stora CO2-utsläppen. I sammanhanget är det värt att nämna att har nått en viktig energiöverenskommelse. Det har också refererats till den tidigare här. Den är bra för vårt land. Den är bra på kort sikt, och den är bra på lång sikt. Vi vill att även fortsättningsvis ska kunna garantera hushåll och företag en trygg tillgång på energi som också skonar miljön. Jag hade tänkt läsa vad som står i betänkandet. Det känns nästan som om allt det som vi skriver om på s. 9, 10 och 11 som handlar om det som ingick i de båda propositionerna som debatterades för är bortglömt eller gömt, eller också har det förbisetts i de tidigare inläggen här. Det kan låta som om detta över huvud taget inte existerar. Men jag avstår från att läsa ur betänkandet, eftersom andra ska upp i debatten efter mig. Det fördes som sagt en omfattande debatt här i kammaren om klimat- och energipolitiken för ganska precis . Många av de ståndpunkter och förslag som fördes fram av oppositionspartierna då är desamma . Det handlar bland annat om att höja redan ambitiösa mål inom förnybar energi och energieffektivisering ytterligare ett snäpp, om att införa ytterligare ett marknadsbaserat system utöver elcertifikaten och om att förbjuda standbyfunktioner i elapparater. Det handlar vidare om prisreglering av fjärrvärme, om tredjepartstillträde, initiativ vad gäller sol- och vindkraft, forskning etcetera. Allt detta bemöttes i debatten . I några fall pågår utredningar, vilket i sig inte är vare sig konstigt eller ovanligt eftersom det är en del av hur förslag bereds. Det kan man också läsa om på s. 22 och framåt. Jag tänker inte referera mer till det. Jag tänkte däremot säga några ord om energieffektivisering. ställde sig bakom regeringens förslag om ett mål på 20 procents effektivare energianvändning till 2020 liksom förslag om att de vägledande målen om energieffektivisering till 2010 och 2016 ska ligga fast. Inom energieffektiviseringsområdet händer mycket. refererade tidigare till ett seminarium som handlade om smarta elsystem. I takt med människors medvetande om hur de egna valen påverkar miljön efterfrågas energisnåla apparater och smarta system som sänker energiförbrukningen. Därför spelar förstås information och kunskapsspridning en viktig roll. Man ska inte underskatta de förstärkta insatser för information och rådgivning som föreslås i regeringens proposition. Kunskap är makt, och kunskap och makt spelar nämligen en viktig roll. Vidare kan jag tillägga när det gäller det som har med forskning att göra och som också har varit uppe här i debatten tidigare att regeringen har ökat insatserna när det gäller energiforskningen om man jämför med hur det var tidigare. Antalet beviljade forskningsprojekt har ökat med . Slutligen kan jag säga att oppositionens förslag i fråga om energipolitiken spretar. Ska man hitta något slags gemensam linje kan man konstatera att det i huvudsak handlar om högre bud eller överbud och om nedmontering, framför allt när det gäller utfasning av kärnkraften. Kärnkraften står för en stor andel av den CO2-fria elproduktionen i . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. I detta anförande instämde (). 173 (): Den svenska energipolitiken har två tydliga mål. Den ska både på kort och på lång sikt trygga tillgången på el för oss konsumenter men också för företagen. Inte minst viktigt är det för den svenska basindustrin som står och faller med en säker tillgång på energi och som måste ha internationellt konkurrenskraftiga priser. Den svenska energipolitiken måste också verka för en effektiv och hållbar energianvändning som underlättar omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. För att nå målet om ett ekologiskt hållbart samhälle har vi kristdemokrater tillsammans med våra regeringskolleger i alliansen satt upp målet att andelen förnybar energi ska vara av den totala energianvändningen. Vi sätter också upp målet att andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara . Inte nog med det, vi sätter också upp målet att energianvändningen ska vara effektivare till 2020 och att utsläppen ska vara lägre än de var 1990. För att lyckas med detta gör vi en rad satsningar. Jag ska nämna fyra saker. För det första satsar vi på vindkraft. satte vi en planeringsram för vindkraft motsvarande en årlig produktionskapacitet på , varav till lands och till havs. För att stimulera el från havsbaserad vindkraft medges ett energiskatteavdrag på . För det andra satsar vi på solenergi. infördes ett statligt stöd till solcellerna. Målet är att den årliga elproduktionen från solceller ska ge minst 2 ½ gigawattimmar . Vi har också inrättat ett stöd för investeringar i solvärme som kan sökas av både privatpersoner och företag. Man kan som mest få per småhus, och för större projekt kan man som mest få . För det tredje satsar vi på biogas. Genom statligt stöd ska teknik som ännu inte är konkurrenskraftig på marknaden kunna bli det. Det gäller produktion, distribution och användning av biogas och andra förnybara gaser. Här kommer regeringen att satsa 50 miljoner . beslöt också att bevilja 812 miljoner i stöd till tre demonstrationsanläggningar där biodrivmedel utvinns ur svartlut, skogsråvara omvandlas till högkvalitativt biomedel och ämnet lignin utvinns ur svartlut. Lignin kan sedan användas till biobränsle. För det fjärde satsar vi också på en energieffektivisering 300 miljoner till energieffektivisering och 200 miljoner extra till energiforskning. Det största miljöhotet som vi har är den ökande koldioxidhalten i atmosfären som skapar uppvärmning med översvämningar, torka och annan extrem väderlek som följd. Det är vårt ansvar mot denna generation och kommande generationer att bromsa denna utveckling. Också här spelar valet av energi en viktig roll. Vi ställer om till mer av ekologiskt hållbara energislag som vindkraft, solkraft och biogas. Men för att möta en så koldioxidneutral framtid som möjligt kan vi inte helt bortse från kärnkraftens betydelse för den svenska industrin. Kärnkraften står för hälften av den svenska energiproduktionen. Detta innebär att svensk basindustri i högsta grad är beroende av kärnkraften. Industrin är också beroende av långsiktiga spelregler. Därför är den rödgröna energiöverenskommelsen oroväckande eftersom den i praktiken innebär att kärnkraftens öde kommer att avgöras varje mandatperiod. Denna ryckighet gynnar förstås inte den svenska basindustrin. Som motvikt till denna rödgröna kortsiktighet kan alliansens långsiktiga överenskommelse ställas. Genom den avskaffas den så kallade avvecklingslagen. Förbudet mot nybyggnad av kärnkraftverk tas bort. De gamla kärnkraftsreaktorerna ska kunna ersättas av nya när de gamla når sin ekonomiska livslängd. ställs det krav på att de nya reaktorerna ska kunna stå på egna ben och inte kunna räkna med något statligt stöd i form av direkta eller indirekta subventioner. En förutsättning för alliansens arbete med att öka den förnybara energin i är att stamnätet fungerar. Därför är jag väldigt glad över att det nu satsas rejält på genom en investeringsplan om 7,8 miljarder för perioden 20102012 varav 2,3 miljarder . Det innebär en 70-procentig ökning jämfört med föregående års investeringsplan. Genom denna satsning kan den gemensamma nordiska elmarknaden stärkas som försörjningstryggheten ökar och driftssäkerheten i stamnätet stärks. Med dessa ord yrkar jag bifall till regeringens proposition för utgiftsområde 21, Energi, och avslag på samtliga motioner. 174 () replik: Helt kort vill jag ta upp en moralisk fråga. För oss socialdemokrater finns det ett moraliskt förhållningssätt till folkomröstningar. hade vi en folkomröstning om kärnkraften. har en hel del hänt i opinionen. fick man kämpa som bara den för att få lov att köra burkarna. Det går ju åt ganska mycket energi. har vi kommit dithän att vi börjar få fram så mycket förnybar energi att man nästan får börja kämpa för en avveckling. Annat är det med partis resa i frågan. Jag kommer ihåg hur det var efter 1986. Då stod partiledare här i kammaren och jämförde de två med två Pershing 2-robotar nere i som när som helst kunde explodera. Då skulle kärnkraften enligt snabbavvecklas, i strid med folkomröstningsbeslutet. har opinionen vänt och ligger någonstans i mittfältet. Också har vänt i frågan. är man för kärnkraften. Jag tycker att det finns en moralisk fråga i det här med hur man förhåller sig till folkomröstningar. Hur skulle det bli om det som inte får lov att hända en kärnkraftsolycka mot all förmodan hände? Hur skulle i den situationen förhålla sig till kärnkraften? 175 () replik: , ingen energikälla är perfekt. Det finns både fördelar och nackdelar med varje typ av energiproduktion. fanns inte diskussionen om växthuseffekten, men finns den. Vi har ett ansvar. Det är här som det stora hotet finns. Utvecklingen har gått framåt. Vi behöver kärnkraften för överskådlig tid för miljöns skull och för att kunna både säkra tillgången till säker energi och erbjuda vår basindustri konkurrenskraftiga priser. En fråga som jag skulle vilja ställa till och som också gäller kärnkraften handlar om att och Pappers välkomnat alliansens överenskommelse om att ersätta gamla kärnkraftverk med nya. I och med att kärnkraftverken har en livslängd på ungefär kommer vi att behöva ersätta kärnkraftverken för att undvika ett rejält tapp i energiproduktionen. Med de erfarenheter vi har från vet vi att det tar från det att beslut har fattats till dess att ett nytt kärnkraftverk kan vara i drift. Det innebär att ett beslut behöver tas under nästa mandatperiod. Vad är ert besked till väljarna i frågan? Lämnar ni walkover? Eller instämmer ni med och Pappers, eller är ni helt emot deras önskan om att få ersätta befintliga kärnkraftverk när dessa är uttjänta? De frågorna vill jag gärna ha svar på. 176 () replik: För mig är jämförelsen med Pershing 2-robotar och det som sagts om att det bara åren får gå är så farligt en något underlig argumentation. Jag svarar gärna på frågan om den framtida energiförsörjningen. räknar med att vi framåt 2020 har ett överskott i häradet . Det är då, utifrån vad man kan bedöma, som de första kärnkraftsreaktorerna börjar falla ut. De sista faller inte ut förrän eller . Till dess hinner mycket hända. Utvecklingen går framåt. Det borde inte vara några större bekymmer att fasa ut de äldsta reaktorerna med tanke på vårt energiöverskott. har rätt till ytterligare en replik, så jag skulle vilja ha ett svar från honom om en annan sak. framställs det här så att vi ska bygga ut kärnkraften för att exportera. I har man beslutat att avveckla kärnkraften. Menar och hans allianskolleger att tyskarna inte begriper sitt eget bästa? ska vi bygga kärnkraft och exportera till . Jag får inte den ekvationen att gå ihop; det är inte logiskt. Basindustrin kan vara trygg med den rödgröna alliansens energipolitik. Den kommer att få sin energi. Vi kommer att göra allt för att den också ska få energin till lägre priser eftersom vi har så mycket mer vattenkraft än vad många andra länder med svårare betingelser kan erbjuda. 177 () replik: säger att de i basindustrin kan vara lugna, för med en rödgrön regering kommer det här att gå alldeles utmärkt. Jag är inte alls så övertygad om det. Mycket riktigt kommer det att finnas ett elöverskott och fram . Men det är sedan som vi, om vi inte byter ut uttjänta aggregat och kärnkraftverk, får se en markant nedgång av elproduktionen i . Det skulle vara direkt skadligt för svensk basindustri och också oansvarigt gentemot framtida generationer eftersom det inte, såvitt jag kan se, finns något sätt att ersätta kärnkraften när det gäller elproduktionen. Varannan gång vi sätter på ljuset här i är det vattenkraften som står för energin, och varannan gång är det kärnkraften. Vi satsar nu kraftfullt på alternativen. Ändå behöver vi för överskådlig tid kärnkraften. Det är väldigt tydligt att Socialdemokraterna och duckar inför och Pappers klargörande synpunkter att det faktiskt är viktigt att få byta ut befintlig kärnkraft när denna är uttjänt och att det har betydelse för våra möjligheter att ha en stark basindustri. Skulle det vara så att vi kan exportera elkraft är det väl bara bra. Inte heller är det entydigt bara fråga om en nedmontering av kärnkraften i . Runt om i världen, även i , är det nya tongångar, så vi får se vad som händer. 178 (): En visa av börjar så här: Kalla den änglamarken eller himlajorden om du vill, jorden vi ärvde och lunden den gröna. För att uppfylla önskemålen i vistexten krävs det att det finns en jord att ärva för våra barnbarn och barnbarnsbarn. Därför måste vi ställa om vår energiproduktion till förnybara alternativ. Visst har vi här i påbörjat en omställning till ett energi- och klimatsmart samhälle. Framför allt har vi lyckats minska vårt oljeberoende, men vi kan mer mycket mer. Vi måste ha en tydlig energipolitik som styr mot förnybara alternativ och skapar möjligheter för investeringar inom de gröna näringarna. Vi måste ha en tydlig energipolitik som gynnar energieffektiviseringar och stärker forskning och innovation. Vi måste ha en tydlig och sammanhållen politik som möjliggör den för klimatet så nödvändiga energiomställningen och också kan skapa arbete. Energibranschen tror på ca 60 000 nya jobb inom energisektorn bara vi ställer om vår energianvändning. Det är jobb som behöver. Det krävs dock en tydlig energipolitik som styr mot det förnybara och inte bort från de alternativa källorna. Vindkraften är av riksintresse. Vindkraften är förnybar. Den ger inga föroreningar eller övergödande effekter. Den efterlämnar ingen aska eller slaggprodukter och bidrar inte till växthusgaser. Vindkraftens miljöpåverkan gäller främst estetik. Det är påverkan på landskapsbilden och i viss mån skuggor och ljud. Med bra placeringar och tidiga samråd kan eventuella störningar dock minimeras. har stor potential för vindkraft. Vi har mycket mark, landet är relativt glest befolkat och det blåser faktiskt en hel del. Vi måste fortsätta underlätta för nya vindkraftsetableringar och stödja utbyggnaden. Vi måste även ta till vara att vi har mycket kust genom att se på särskilda stödsystem för den havsbaserade vindkraften. Därför vill vi tillsammans med vindkraftsnäringen skapa ett branschprogram för just vindbruk. I vindkraften finns inte enbart möjligheter till den förnybara omställningen, utan där finns även jobbskapande möjligheter i att stödja olika aktörer inom vindkraftsindustrin. I har vi flera leverantörer av komponenter till vindkraftsindustrin ABB i , i och SKF i . Vi har saknat en inhemsk industri inriktad på montering av vindkraftverk, men börjar det röra på sig även i den branschen. Svensk Vindenergi säger att en inhemsk produktion av vindkraftverk skulle kunna ge 12 000 nya jobb . Vi kan alltså verkligen säga att det finns jobbpotential i vindkraften. Solenergi kan det verkligen vara något att räkna med? Många av oss räknar redan med hjälp av solljuset vi använder batterilösa miniräknare. Men energiflödet från solen skulle kunna räcka till mycket mer. Om vi använde en ytterst liten del av typ 50 gånger och täckte den med solceller skulle det motsvara hela mänsklighetens nuvarande energianvändning. Som alla vet är solljuset livets drivkraft och jordens viktigaste energikälla. Energin som finns i vind, vatten och vågor är egentligen omvandlad värmeenergi från solen. Det finns många sätt att omvandla solenergi till elektricitet, men det enda sättet att göra el direkt av solljus är med hjälp av solceller. är världsledande när det gäller forskning på solceller och även på utveckling av solenergitekniken, och det är vi trots att inte är något riktigt solland. I i västra finns en av största anläggningar med solfångare. Den levererar värme till det lokala fjärrvärmenätet. Varför använder vi då inte mer solenergi? Den är ju gratis, och inte blir det några utsläpp eller avfall. Det finns flera svar, men ett är att tekniken är lite för dyr. Därför behövs satsningar på teknikutveckling som leder till kommersialisering, vilket skulle göra solenergi billigare. Det finns stora möjligheter att stötta utvecklingen av solenergi för att snabba upp omställningen till att använda mer energi från solen i form av värme från solfångare och el från solceller. Därför måste vi ha tydliga planeringsmål och en plan för hur dessa mål ska uppnås. Även när det gäller solenergin finns en stor jobbpotential. Här kommer vi kanske att lägga fram ett förslag på ett branschprogram. Biogas uppkommer när organiskt material bryts ned i syrefattiga miljöer. Kanske är detta största lokala källa när det gäller att klara omställningen till ett energi- och klimatsmart samhälle. För att vi ska lyckas lokalt krävs nationella satsningar i form av investeringsstöd till biogasproduktion, biogasdistribution och biogasanvändning. I den del av jag kommer ifrån är biogasen en stor förnybar värmekälla men även en förnybar drivmedelskälla. Många energibolag i har satsat och kommer att satsa ännu mer om tillfälle ges. Jag kan nämna , som har långtgående planer på biogasproduktion. Det gäller biogas som både värmekälla och drivmedel och då inte drivmedel enbart till landbaserade fordon utan även till båtar. Man kan hitta fler goda exempel på andra håll där biogas produceras genom samrötning i reningsverk och inom lantbruket. Som ni ser finns det en stor jobbpotential även när det gäller biogas. Som avslutning, fru talman, är en tydlig och sammanhållen energipolitik som styr mot förnybara alternativ inte enbart till fördel för klimatet utan även för jobben. För att vi ska kunna låta barnen dansa som kring lönn och alm måste vi ha en offensiv energipolitik och en jobbskapande politik. Jag står självklart bakom alla våra reservationer, men för att spara tid yrkar jag bifall till reservationerna 1, 3 och 6. 179 (): Att jag för att vara säker på att inte komma för sent till denna debatt gick upp kl. 4 för att hinna med tåget som gick kl. 5.10 vittnar väl om att jag är rätt ny i . Men den som väntar på något gott! Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. Ett effektivt utnyttjande av resurser utgör grunden för ekonomisk tillväxt och en hållbar utveckling. Vi har hört orden förut, men de tål att upprepas. Upprepning är kunskapens moder, och kunskap är förutsättningen för att uppnå en energieffektiv framtid. En effektivisering av vårt energianvändande måste till för att klara av de klimatutmaningar vi står inför. Kunskap är en viktig ingrediens i den proposition vi har att ta ställning till. Regeringens satsningar på energieffektiviseringsåtgärder är ambitiösa. En hårt arbetande kvinna inom Hållbarhetssverige kommenterade budgetförslaget med att det är det mest offensiva inom energieffektivisering som någonsin presenterats. Men hon lade också till att vi nu måste se till att klara att genomföra det. Det är därför vi är här för att se till att energieffektivitet och energieffektivisering blir naturliga delar av den svenska vokabulären och det svenska samhället. För att uppnå detta mål satsar regeringen i sin budgetproposition på information och rådgivning till privatpersoner och företag. informationsinsatser har enligt resulterat i att kunskapen om och viljan till energieffektivisering har ökat. Fortsatta insatser för bättre kompetens och ökad acceptans för energieffektiviseringsarbetet är nödvändiga. Målet är att nå ut till ständigt fler områden. Arbetet som pågår för att skapa nätverk inom både den offentliga och den privata sektorn ger goda förutsättningar för att påskynda energieffektivisering. För att uppnå målen om effektivare energianvändning och klara av att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökad användning av energi och råvaror föreslår regeringen nu införandet av ett femårigt energieffektiviseringsprogram. Programmet ska tillföras utöver det som redan finns. Det är en gedigen satsning för klimatet. Programmet innehåller bland annat insatser för information, nätverksaktiviteter och stöd för teknikupphandling och marknadsintroduktion av ny miljöteknik. Spridning och implementering av ny teknik är en förutsättning för att de högt ställda målen för energieffektivisering ska uppnås. Inom ramen föreslås även en nationell strategi för utveckling och byggande av lågenergihus. En viktig del av programmet som riktar sig till små och mellanstora företag är införandet av energikartläggningscheckar. Syftet är att öka kunskapen om den egna energiåtgången och den besparingspotential som finns. Även företag inom jordbrukssektorn kommer att erbjudas möjlighet att söka bidrag för att genomföra en energikartläggning. Programmet förutsätter en hög grad av samverkan mellan olika aktörer. Regeringen anser att samverkan är en viktig ingrediens i effektiviseringsarbetet och vill stärka nätverken mellan olika aktörer. Ett sätt är att kravet för att stöd ska utbetalas till regionala projekt är att deltagarna är aktörer från olika delar av samhället. I tillägg till att femårsprogrammet är en viktig klimatåtgärd är resurshushållning med energi lönsamt för den enskilde och innebär minskad belastning på energisystemet. Att vårt energisystem klarar dagens och framtidens energi- och klimatutmaningar är bland annat Svenska kraftnäts ansvar. Som huvudman för vårt elstamnät har de både nuvarande och kommande stora uppgifter att förhålla sig till. Dagens nät är i ständigt behov av upprustning och renovering. Med regeringens mål för nya gröna kraftkällor krävs också att elnätet byggs ut och moderniseras. Överföringsledningar inom samt mellan och våra grannländer är viktiga för energisäkerheten och klimatarbetet. Dagens flaskhalsar måste byggas bort och framtida flaskhalsar undvikas. sitter på många sätt på nyckeln till succéer för de svenska energi- och klimatsatsningarna. Två viktiga närtidssatsningar är Sydvästlänken och Nordbalt, en elkabel mellan och . Dessa investeringar är dessutom viktiga för att skapa en stabil nordisk elmarknad. För att ska kunna genomföra de omfattande investeringarna krävs för att säkra energitillförseln, öppna för nya gröna energislag i elnätet, bygga bort flaskhalsar och skapa en stabil nordisk elmarknad högre investeringsanslag . Investeringsvolymen beräknas bli . Regeringen är av uppfattningen att Svenska kraftnäts investeringsplaner är nödvändiga och måste godkännas. Utskottet stöttar regeringens uppfattning. har ett uttalat mål om att vara ledande på energi- och klimatområdet. Just nu kämpar världens ledare om att komma fram till en klimatöverenskommelse där alla blir vinnare, inklusive de själva. Faran är att nationernas egenintresse överskuggar det livsnödvändiga behovet av att rädda klimatet och klotet. Vad gör vi om inte blir den framgång vi hoppas på? som jag vet att vår framtid vilar i händerna på världens ledare vet jag också att det vi gör hemma nyttar och hjälper. Därför, oavsett vad utfallet i blir, måste vi fortsätta jobba för att energi- och klimatfrågorna ska förbli lika viktiga, aktuella och prioriterade som de är just . Medvetenheten om att varje insats hjälper och att det är attityder som kommer att avgöra klimatkampen genomsyrar också dagens budgetförslag på energieffektiviseringsområdet. Alla måste veta och samverka om det som ska göras. Först då har vi möjlighet att lyckas. I detta anförande instämde , , och (alla m). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Föredrogs civilutskottets betänkande 2009/10:CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik (prop. 2009/10:1 delvis). 180 (): ska vi debattera civilutskottets betänkande nr 1, som berör utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik. Jag kommer att beröra de första delarna, och senare kommer att gå in på konsumentpolitiken.