prot · GW09113 · 2009-05-07 00:00:00 — Det är tråkigt att finansministern ser vindkraften som ett särintresse. Det trodde jag inte att någon politiker i gjorde. Jag trodde att det fanns en enighet om att vindkraften ska gynnas och stödjas och inte motarbetas. Jag beklagar finansministerns inställning. Jag måste då ställa frågan om inte den här principen ska gälla på alla andra områden. Man kan jämföra ett kooperativt vindkraftsbolag med exempelvis en bostadsrättsförening. Där går man in med en kapitalkostnad för att sedan få en lägre boendekostnad . Tycker finansministern att man ska ha samma princip där, och att man ska ha straffbeskattning för att man som bostadsrättsinnehavare får en lägre boendekostnad än en hyresrättsinnehavare? 64 Finansminister (): Jag vill vara tydlig med att min kommentar inte gällde vindkraft utan Per . Det är Per som gör sig till representant för en specifik näring som han anser bör vara skattebefriad. Vindkraft är en viktig energikälla. Vindkraft är bra. Vi ska ha gröna certifikat. Vi ska ha CO2-beskattning. Vi ska ha en mycket snabb utbyggnad av vindkraft. Det ska vi göra generellt. Vi kan säkert göra mer för att underlätta för vindkraften. Om en specifik driftform ska skattebefrias, om man ska gå från att vara enkelbeskattad till att vara nollbeskattad får ni ursäkta att jag tycker att det är centralt att vi också beaktar samhällsintresset att vårda våra skattebaser. Det är centralt att alla delar av samhället bidrar till att betala sina skatter. Jag blir bekymrad när en sektor som redan är enkelbeskattad så tydligt organiserar sig för att kräva ytterligare lättnader som andra i samma näring inte får del av. Det är det som är mitt bekymmer. Vindkraft är väldigt bra, men att vi skulle skattebefria en särskild del av den är främmande för mig. 65 (): Jag har en fråga till finansminister om fastighetsskatten. När alliansregeringen avskaffade den statliga fastighetsskatten var ju avsikten att det skulle skapa trygghet och långsiktighet för alla. Ingen skulle behöva gå från hus och hem för att taxeringsvärdet plötsligt sköt i höjden. Den målsättningen har uppnåtts, men inte för alla. De som har ett lågt taxerat hus under 50 000 alltså enkla sommarhus, får fortfarande betala skatt för sin tomtmark. Det betyder jättestor skillnad jämfört med den kommunala fastighetsavgiften. Jag har tagit upp den här frågan tidigare och tyckt mig få ganska positiva svar. undrar jag vad som händer. Det här måste naturligtvis rättas till. Det är en plump i protokollet i den annars väldigt fina fastighetsskattereformen. 66 Finansminister (): Jag välkomnar fråga. Fastighetsskattereformen är ett bra exempel på en väl fungerande skattepolitik. Det innebär att vi får bort den orättvisa och den orimlighet som låg i att människor drabbades av att grannarnas villapriser steg. Det handlade om mycket stora belopp för enskilda människor, inte minst äldre människor, i våra storstadsområden. är det bra att vi därmed har fått en betydligt större legitimitet för fastighetsskatten . Den uppfattas inte som orimlig, och den uppfattas inte som orättvis på samma sätt som . Jag har uppmärksammat den fråga om tomtmarken som reser. Det är en fråga som vi ser över. Vi återkommer så snart vi har slutfört det arbetet. 67 (): Tack, statsrådet, för ett även ganska positivt svar! Jag skulle gärna vilja veta när de mer än 100 000 husägare som är berörda av detta kan få något slags besked. Det går ju i taget då man ska lämna in sitt taxeringsvärde. Dessa människor kan alltså riskera att få gå från hus och hem för att de inte har råd att behålla sin lilla sommarstuga som kanske har gått i arv från generation till generation. Det känns inte bra. Beredning pågår det har den väl gjort ganska länge, om jag förstår saken rätt. Jag hoppas att jag kan få ett lite mer konkret besked. 68 Finansminister (): Jag delar åsikt att fastighetsskattereformen har fungerat väldigt väl. De flesta villaägare har fått påtagligt lägre fastighetsskatt genom att vi har kunnat sänka fastighetsskattesatsen. De orimliga genomslagen i storstadsområden förhindras dessutom av att vi har satt ett tak. Därtill har det mycket allvarliga problemet med de stigande uppskoven som riskerat att undergräva våra skattebaser delvis hanterats genom en begränsning och den uppskovsränta som vi har lagt på den. Detta ger en väl avvägd fastighetsskatt som har stor folklig legitimitet och fungerar väl. har vi ett problem med tomtmarken, som påpekar. Som jag har svarat är det vår uppfattning att det är ett problem som vi ska se över. När den beredningen är slutförd ska vi återkomma. 69 (): Utredningen om att förändra trafikförsäkringen så att kostnaderna för trafikskadades sjukfrånvaro flyttas från staten till trafikförsäkringen skulle ha varit klar . Detta är en mycket komplicerad fråga, vilket har gjort att utredningen har fått ytterligare tid på sig till . begär utredningens ordförande förlängd tid fram till . Förändringen av trafikförsäkringen har varit problematisk. Regeringen införde en premieskatt för fordonsägare som ett första steg i förändringen. Min fråga till är: Kommer regeringen att ge utredningen förlängd tid? Kommer fordonsägarna att kompenseras för skatteuttaget på premieskatten? 70 Statsrådet (): Jag tackar för frågan. Vi har sett hur väl en sådan försäkring fungerar inte minst i . Jag tror att frågeställaren också känner till att det i har fungerat mycket väl med omhändertagande av personer som har fått detta genom försäkringsbolagen. Om en bil blir skadad blir den snabbt omhändertagen och återställd. Om en person blir skadad är man hänvisad till många andra huvudmän i form av landsting, försäkringskassa och så vidare, och det tar betydligt . Om även personskador överförs till de privata försäkringsbolagen får man större incitament när det gäller att få hjälp och stöd och komma tillbaka . Det finns ett stort intresse att få tillbaka människor i arbete igen. Med tanke på hur väl det fungerar i och att man där dessutom har gått vidare genom att också föra över sjukpenningen på detta sätt visar att detta är en väldigt bra reform. Jag får återkomma för att svara på frågan. 71 (): Det är bra om man försöker svara på frågan. Jag delar inte riktigt statsrådets uppfattning i fråga om detta eftersom försäkringslösningar får en lite annan karaktär än om vi gemensamt delar på kostnaderna. Denna skatt på som tas ut har verkat utan att man har kommit till skott att genomföra reformen. Jag undrar därför om det inte är lika bra att faktiskt backa i fråga om detta förslag, dra tillbaka det och kompensera fordonsägarna. 72 Statsrådet (): Jag kan lugna frågeställaren med att utredningen arbetar på med de direktiv som man har. Det är säkert känt att det tog ett tag innan kansliet var bemannat och man kom i gång. Sedan har man också konstaterat att det är en komplicerad fråga. Man avviker inte på något sätt från direktiven utan arbetar på. Det har kommit in en ansökan från utredningen om att få . Den ska regeringen naturligtvis beakta, och vi får återkomma när vi har tagit ställning. 73 FINN (): Jag har en fråga till socialförsäkringsminister angående pensionerna. Regeringens offensiva jobbpolitik har fått många pensionärer att delvis missuppfatta hur våra medel för pensioner genereras. Ett stort antal pensionärer tror att de främst genereras från något slags liggande pott med förinbetald pension som ett slags befintlig innestående lön som finns i någon kassakista. Sanningen är att huvuddelen av pensionsmedlen genereras av den arbetande befolkningen. Eftersom denna missuppfattning delvis understöds av oppositionen är min enkla fråga hur man pedagogiskt kan förklara detta för de pensionärer som undrar hur man skapar sin pension och att det görs så att den här debatten vänder på ett sådant sätt att man förstår att det faktiskt behövs en aktiv jobbpolitik för att pensionerna till pensionärerna ska kunna garanteras. 74 Statsrådet (): Att pedagogiskt förklara pensionssystemet här är inte möjligt. Men jag kan också beklaga om det är oppositionens vilja att försöka gå ut med felaktig information. Det skrämmer upp väldigt många pensionärer. Det handlar om att den arbetande befolkningen betalar in avgifterna. Varje generation står för sin egen pension. Vi ska inte vältra över det på barn och barnbarn. Det är ett unikt pensionssystem som är stabilt och hållbart finansiellt, och det ska klara även motgångar och nedgångar. Men när det är tillväxt, som det har varit, ökar också inkomstpensionerna . Vi har också haft råd att ge en skattelindring till pensionärerna på . Det är viktigt att tala om att det är ett fristående pensionssystem som vi har där det handlar om att pengar in i systemet ska vara pengar ut. Det ska vara en balans i det hela. Det är vi väldigt stolta över. Vi ska inte luras att ta pengar från barn och barnbarn. 75 FINN (): Jag tackar för ett uttömmande och bra svar. Men min fråga kvarstår delvis. Om vi kan glädjas över att vi har justerat pensionssystemet genom en blocköverskridande överenskommelse kan vi också tacka oppositionen för den insatsen. Men om det är så svårt att pedagogiskt förklara någonting som har blivit så krångligt, kan det då inte vara så att systemet kanske behöver reformeras ytterligare? Den här frågan kan uppkomma igen. Jag förstår mycket väl att man nu balanserar detta mellan låg- och högkonjunktur. Men den hisnande fråga som ändå måste resas är: Om det är någonting som är så svårt att förklara för folk, kan det då trots allt inte göras enklare, eller har vi kommit till en absolut ståndpunkt att någonting annat inte kan finnas på pensionssidan? 76 Statsrådet (): Det är inte svårt att förstå sig på pensionssystemet. Det handlar om att när vi arbetar betalar vi in en avgift till en pott med pengar som vi sedan får del av. Det är pengar in och pengar ut, och det handlar om balans. Det är inte konstigare än att vår hushållsekonomi ska gå ihop. Om man bara ägnar åt det kuvertet eller söker på Min pension får man en väldigt god uppfattning om vad det handlar om. Problemet är där håller jag med Finn att man kanske inte använder dessa för att försöka förstå den egna pensionen. Därför ser jag med tillförsikt fram mot den nya pensionsmyndigheten som startar där pensioner från och samlas i en myndighet. Där tror jag att man på ett ännu bättre och tydligare sätt än kan ge en riktig information. 77 (): Min fråga går till finansministern. Barnfattigdomen i ökar. Vart femte barn lever i ett hushåll med ekonomisk utsatthet. 23 000 barn går till skolan utan glasögon trots att de skulle behöva det därför att föräldrarna inte har råd med det. Det är snart sommarlov, och mängder av barn kommer att komma tillbaka till skolan och inte kunna berätta om något roligt som de har gjort därför att deras föräldrar inte har haft råd. skriver i en rapport att arbetslöshet hos föräldrarna påverkar barns psykiska hälsa framåt. Krisen drabbar barnen. Min fråga till finansministern är: Vad har regeringen för strategi för att barnen inte ska bli krisens förlorare? 78 Finansminister (): Vi har i haft ökande problem för utsatta barn och utsatta familjer . Utsattheten har ökat i ekonomiskt marginaliserade grupper år. Det är naturligtvis väldigt allvarligt. Det som framhåller om att arbetslöshet ytterst drabbar hela familjen är naturligtvis helt riktigt. Det drabbar inte bara den enskilda personen utan också partner och barn helt enkelt därför att arbetslöshet, frånvaron av arbetskamrater och frånvaron av att vara i arbete är en oerhörd belastning för människor. Detta är utgångspunkten för regeringens ekonomiska politik. Vår uppfattning är att full sysselsättning är ett centralt och kanske till och med det övergripande målet för all politik. Till det kommer naturligtvis att man måste hålla god ordning på de offentliga finanserna. Utgångspunkten för vårt arbete är att prioritera och skapa förutsättningar för fler människor i arbete som vi upprätthåller en god ordning i de offentliga finanserna. 79 (): Att ha god ordning i de offentliga finanserna och att satsa på jobben är finansministerns svar. lånar till skattesänkningar för de rika som man väljer att inte stimulera kommuner och landsting. Ärligt talat, : Jobbpolitiken sjunker som en sten. Regeringens politik funkar inte, även om jag håller med om att det är riktigt att prioritera jobb i lågkonjunktur. Krisen drabbar barnen. Det är orättvist, men det är också orimligt eftersom barn inte kan påverka sin situation, men det kan vi göra. Vi kan påverka att barnfattigdomen inte tillåts öka. När det gäller den ekonomiska familjepolitiken har regeringen fattat ett beslut, och det beslutet är att ta bort målet om att den ekonomiska familjepolitiken ska vara utjämnande mellan barn. Då säger man: Det är bara ett papper. Nej, det är inte bara ett papper. Det visar sig . Det är precis den politik som regeringen för. Jag kan inte tolka detta på något annat sätt än att regeringen inte har någon plan. Jag vill se en strategi för att barnen inte ska drabbas av krisen. 80 Finansminister (): Jag beklagar att jag måste komplicera detta lite grann. Vi har sedan budgeten lades fram tappat 200 miljarder i skatteintäkter. Det är inte så att vi har sänkt inkomstskatterna med 200 miljarder efter att budgeten lades fram. Det är inte så det har gått till i , utan det handlar i huvudsak om att skatteintäkterna har minskat för att människor konsumerar mindre, för att fler har blivit av med arbetet, för att bolagsvinsterna har minskat och för att beskattningen på olika andra typer av kapitalinkomster har minskat. Detta kan vi tyvärr inte tänka bort. Vi kan inte knäppa med fingrarna och transportera oss till en annan verklighet, utan verkligheten är att vi har mindre. Under dessa mycket knappa omständigheter i den offentliga ekonomin har vi valt att göra två prioriteringar. Den ena gäller kommunerna som vi tillför därför att de är centrala för barnen och för att vi ska ha en bra och väl fungerande välfärd även i svåra tider. Den andra gäller den aktiva arbetsmarknadspolitiken och naturligtvis också a-kassan som tillförs stora resurser. Det är naturligtvis också för att möta försämringen på arbetsmarknaden. 81 vice talman (): Min fråga går till finansminister och gäller Kriminalvårdens budget och dess ökade kostnader sett till att antalet klienter ökar. ska Kriminalvården besluta om hur man ska finansiera sina verksamheter. Det finns farhågor om att nedläggningar kommer att ske, bland annat vid Viskananstalten i där 118 klienter är intagna för sexualbrott och partnerrelaterat våld. Den information som de anställda har fått är att anstalten kommer att läggas ned på grund av att Kriminalvården behöver tillskott för att få pengar till ett häkte i . Jag har inga krav på att finansministern lägger sig i vad Kriminalvården lägger ned, utan jag undrar bara hur finansministern ser på problemet med att vi kommer att se att fler klienter behöver plats. 82 Finansminister (): Det är alldeles uppenbart att hela rättsväsendet är i en betydande ekonomisk stress. Det gäller polisen. Det gäller stigande kostnader för rättsliga biträden. Det gäller åklagare och domstolsväsende. Det gäller också Kriminalvården. I fråga om Kriminalvården handlar det dels om en ökad tillströmning, dels om att en bred satsning på ökad säkerhet ute på fängelserna har gjort att det är relativt omfattande investeringsplaner. I budgetpropositionen var regeringen tydlig om att rättsväsendet var ett prioriterat område. Men till följd av de budgetrestriktioner som förelåg valde vi att åstadkomma en del av de extraresurserna via ökade möjligheter för Kriminalvården att utnyttja anslagskrediter. I höstens budgetproposition måste vi återkomma till hela rättsväsensområdet. Men det statsfinansiella läget är djupt bekymmersamt. En påtaglig försvagning har skett. De avvägningarna måste till slut återföras till att alla områden bedöms . 83 TREDJE VICE TALMANNEN: Med detta är dagens frågestund avslutad. Jag vill tacka närvarande ministrar och statsråd för medverkan i frågestunden. 12 § (forts. från 10 §) Statens stöd till idrotten (forts. KrU8) 84 () replik: sade precis före avbrottet för frågestunden beträffande miljöaspekten: Ja, min inställning är positiv. Men den fråga som vi debatterade handlade om statens garantier vid stora evenemang. Det handlar alltså inte om vad enbart idrottsrörelsen själv ska göra utan också om det politiska ansvaret. Tydligen skilde uppfattar jag på dessa två saker i sitt anförande. Men jag hoppas att man kan se vitsen med att koppla ihop de båda sakerna. Till exempel gäller det att vid stora evenemang ha en klimatsmart kollektivtrafik mellan olika anläggningar och att stimulera till närproducerad mat. Just den här kopplingen tas inte upp i den utredning som ligger hos regeringen för behandling. Där tas miljöaspekten inte med, men det är de här sakerna som vi i att-satsen i vår motion har kopplat ihop. som man gör stora evenemang ska man se till att koppla ihop dem med miljöeffektivitet. Den hopkopplingen var det intressanta. Men i betänkandet ges det inget svar om varför motionen avstyrkts. Det hade varit klädsamt med en motivering även på den punkten. Sedan vill jag ställa en fråga om det politiska ansvaret i dopningsfrågan. Det är nya regler som krävt från . Detta är inte en fråga för RF. Vad vi vill göra när det gäller ställen som inte ligger inom idrottsrörelsens ram är en politisk fråga. Min fråga till är även i den delen vilken politisk åtgärd han vill se för att få ett stopp på dopningen på styrkegymmen. 85 () replik: Först vill jag tacka för frågorna. Jag börjar med den sista frågan. Det förhållandevis nya problemet med den typ av dopning som inte berör aktiva idrottsmän inom idrottsfamiljen så att säga har delvis koncentrerat sig på. Naturligtvis vill också vi medverka till att den här hanteringen upphör. Vi kan till exempel titta på goda exempel från där gymmen kan få en klassificering som visar att de upprätthåller vissa normer. Detta faller delvis även på kommunerna som ju också har möjligheter att inverka på det här området. Vi hoppas att diskussionen med RF om en fristående antidopningsorganisation leder till att vi kan lösa de här problemen och att vi kan komma till rätta med alla dopningsfallen utanför den organiserade idrotten. När det gäller stora evenemang och när vi kommer ned till så små men viktiga detaljer som de som pratar om blir det naturligtvis en del av diskussionen när den uppstår. När vi har en organisation som vill anordna ett stort evenemang och som då begär finansiellt eller annat stöd från staten är det naturligt att de här frågorna förs fram. Det är också naturligt för dem i en sådan förening eller ett sådant förbund att själva arbeta inom området med tanke på det arbete som RF internt gör. Det finns ett stort intresse för klimatfrågorna. En ny klimatpolicy kommer, som sagt, . 86 () replik: Jag delar uppfattning att gör ett bra jobb och att de är på väg åt rätt håll, men det var inte det frågan gällde. Frågan gällde det politiska ansvaret. Vad vill politiken åstadkomma för att man ska komma till rätta med de här problemen? Politik är inte bara att följa med, att vänta och se och att titta på, utan politik är att vilja och att sätta upp spelregler så att utvecklingen går åt det håll som man politiskt vill. Detta med stora evenemang är ingen liten fråga. Det gäller just kopplingen där. Om man ska ha garantier från staten borde staten ha ett slags inriktning. Precis som ni alldeles börjat diskutera att AP-fonderna ska ha krav på sig att inte hur som helst betala ut bonusar skulle kanske också staten ha en inriktning på hur garantier betalas ut till idrottsrörelsen. Det handlar alltså om att det ställs miljökrav på sådana här evenemang. Det var det som var kopplingen i motionen. Där tycker jag fortfarande att ni inte riktigt har svarat. I betänkandet har ni inte tagit upp det, utan ni säger bara att det bereds enligt utredningen. Men utredningen tar inte upp frågan om miljöaspekten, som är en stor del i det här förslaget. Min fråga blir därför: Är beredd att göra nämnda koppling till de statliga garantierna, alltså att det här också ska ha en miljöeffekt? Javisst, har gjort ett jättebra arbete när det gäller dopningen. Men frågan var även där vad politiken ska göra för att komma åt dopningen på gymmen. Frågan är inte ny. Jag stötte på den då allvarliga problem började dyka upp. Unga killar kom in med hjärtflimmer på grund av för höga doser. Det här är ett jättebekymmer, och det är ett politiskt ansvar. Idrottsrörelsen kan inte ta ansvar för det som händer utanför idrottsrörelsen, utan det måste vi göra politiskt. Visst är det man gör i kommunerna jättebra. Men vad vill ni politiskt göra? 87 () replik: Vad gäller en koppling mellan klimatkrav och statliga garantier bereder vi nu frågan om att sätta upp en policy, en policy som inte har funnits förut. Jag utgår från att det här kommer att vara en av de frågor som kan ingå i en sådan policy. Staten ställer alltid krav när staten lämnar pengar. Vi har ett stort förtroende för , och vi följer vad gör, förutom att det finns regleringsbrev. Är det så att vi hade varit missnöjda med deras klimatarbete eller deras andra arbeten som vi tycker är viktiga hade det naturligtvis fått konsekvenser. Men har vi inte tyckt att det har funnits någon anledning att gå in och ta ifrån deras möjlighet att själva bestämma över sin egen verksamhet. Dopning är allvarlig, men ansvaret ligger på flera nivåer i samhället. Dopning är någonting olagligt. De här dopningspreparaten förs in i landet olagligt. Det är både polis och tull som ska medverka till att förebygga och framför allt ingripa när det händer. Men vi följer utvecklingen, och vi hoppas, som jag har sagt , att om en fristående antidopningsorganisation blir fallet kommer staten att ha ett ansvar i den organisationen. Då kommer vi att kunna vara med och sätta upp riktlinjer som omfattar även den dopning som sker på andra ställen i samhället än inom idrottsrörelsen. 88 () replik: Det är mycket i det som sade som vi kan hålla med om, eller en del i alla fall. En sådan sak är att idrotten vill ha förutsägbara regler. Man vill veta hur mycket pengar man får. Det kan jag hålla med om så länge de tycker att de får tillräckligt mycket pengar, och det handlar verkligen om mycket pengar. Att ta pengar från statskassan tror jag inte är kontroversiellt, eller kanske till och med är bra, om man bara får lika mycket pengar eller mer. Det är så det är, vi vet hur det funkar inom idrotten. Men det man inte tänker in i det här är det som jag lyfte i mitt anförande och som jag inte hört kommentera, och det gäller de stora pengarna till idrotten, alltså kommunernas bidrag. Vi har en situation där kommunerna är hårt trängda, och det är oftast det som inte är lagstadgad verksamhet som får ta stryk först. Då kommer naturligtvis idrotten att drabbas. Vi vet att kommunerna lägger någonstans 44 ½ miljard till idrotten. Det är mer än vad staten ger, och då har staten ändå ökat sitt rätt mycket. Mycket går via . Men just den här statliga delen som skjuts till är mycket mer, och ändå är den bara en tredjedel av det som kommunerna ger. Skulle den här krisen och lågkonjunkturen drabba kommunerna, vilket de gör, kommer det att drabba idrotten. Vad gör den här regeringen för att kompensera för det i så fall? Det är den verkligt stora problematiken. Det är mycket i betänkandet som är viktigt och mycket som man kan fundera över, men vad gör man för att kompensera det som tas ifrån kommunerna? Ni har inte höjt, ni har fryst statsbidragen i två , och det kommer fortsatt att vara så. Är det någonting som måste till är det att titta över situationen så att staten verkligen stöder kommunerna. Jag vill veta vad vi tänker göra. 89 () replik: Det senaste är en hypotetisk fråga. Om någonting sker, vad skulle vi eventuellt kunna göra då? skjuter vi till 7 miljarder till kommunerna . Det kommer att lätta trycket på flera områden. Det här är en viktig fråga.