prot · GW09122 · 2009-05-20 00:00:00 — Däremot behövde mina vänner det, och de var inte ens från ett annat land, utan de var från detta land. Här finns det också ett mycket hierarkiskt system. Även på universitet och högskolor finns det en maktelit. Därför är det viktigt att dessa studenter har representanter som är oberoende. Det är det som är viktigt. menar att det finns pengar. Ja visst, men dessa pengar räcker inte. Utredaren och remissinstanserna säger att detta inte räcker. Det säger vi också. Varför lyssnar ni inte på detta? 228 () replik: Amineh Kakabaveh pratar om en elit som jag och kanske mina allianskolleger tycks företräda. Jag vet inte riktigt varifrån hon har fått detta. Det känns som en rätt skev uppfattning, om jag ska vara tydlig och klar på den punkten. Det förslag som vi lägger fram tycker vi är sammanvägt, där vi plockar bort kårobligatoriet och där vi tydliggör vilka lagliga, ekonomiska och andra förutsättningar som ska gälla framgent. Det innebär att man förändrar förutsättningarna för landets studentkårer och nationer och att de behöver jobba annorlunda. gjorde sig lustig över att det sägs att det gäller att förtjäna medlemmarnas förtroende och prata om vad man gör. Jag tror att det är rätt viktigt. Det betyder inte att man inte har gjort det . Men jag tror att det kommer att ställa ökade krav på att beskriva på vilket sätt man gör skillnad för studentkollegerna, att beskriva sin verksamhet och ge god service. Jag tycker återigen att det är viktigt att man tydliggör lärosätenas ansvar till exempel när det gäller mottagningsverksamheten. Det är viktigt att studenter kommer in på högskolan på ett bra sätt. Det är viktigt att man tydliggör lärosätenas ansvar när det gäller arbetslivskontakter. Men detta innebär inte, som jag nämnde förut, att lärosätena själva måste göra alla dessa uppgifter. Det kan ske i dialog med studentkårer och nationer. Man gör det tillsammans, eller också utför studentkåren själv denna typ av uppgifter. Men ytterst är det lärosätets ansvar. Då tycker jag att det blir en bra kombination av en viktig roll för studenterna med ett inflytande påverka och jobba med utbildningens utveckling och ett tydliggörande av vad som är lärosätets ansvar i detta. Vi tillför pengar, ger en laglig grund och annat för att lägga en grund för att det fortsatt ska kunna vara en bra verksamhet. 229 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: Jag ska förtydliga vad jag sade. Om man bor i och i andra områden i till exempel , vilket gäller även andra städer, kanske studenterna har det gott ställt och inte behöver detta stöd när de går på . Men arbetarklassens barn behöver faktiskt stöd. När jag gick på gällde exakt detta. Det innebär inte att arbetarklassens barn per automatik får problem. Men det är oftast de som hamnar i olika situationer och behöver representanter som är på deras sida. Har man pengar och har man kontakter klarar man sig alltid. Därför är det viktigt för mig som är vänsterpartist och socialist att också tänka på dessa aspekter. Det handlar inte minst om att vara oberoende. Här pratar man om inflytande när de flesta studentkårer och universitetslektorer från , från och från olika delar av har hojtat till. De säger nej till detta. Vänta, pengarna räcker inte! Omställningen kan ta . Det här kommer att försämra situationen. Det är ett frivilligt engagemang som ingen är beredd att betala för, inte högskolorna, inte staten, inte någon annan. Det är precis som du, , som inte frivilligt vill betala extra skatt. Därför är det viktigt att försöka se till att man bevarar den möjlighet som finns tills man hittar en bättre lösning. Det är det vi i har tyckt från början. Det är precis i enlighet med utredarens förslag. Därför är det viktigt att se till att det här inte genomförs. Det är inte bra för studenterna. 230 () replik: Jag ska inte vidga dagens debatt på annat sätt än genom att säga att jag fortfarande tycker att Amineh Kakabaveh går ut lite snett när hon pratar om eliten och vilka personer det är man företräder. Det som genomsyrar alliansens skolpolitik är att vi fokuserar på kunskap för att möjliggöra klassresor . Skolan har cementerat skillnader, och bakgrunden har större betydelse. Det är någonting som genomsyrar vår utbildningspolitik. Det är det vi håller på att förändra. Amineh Kakabaveh säger också att ingen är beredd att betala för verksamheten. Jag tror att det är precis tvärtom. Då pratar jag inte om 30 miljoner skattekronor , utan om det faktum att min bild i grunden är att studentkårer och nationer har en fantastiskt bra och uppskattad verksamhet med duktiga personer som är engagerade, som gör skillnad och påverkar, som tar enskilda studenters sak och driver mot högskolan och som är med och påverkar hur man kan utveckla olika utbildningar och förbättra lärosäten. Jag tror att det finns en god förmåga att vara med och betala för detta, för det är viktigt, och man gör skillnad. 231 i (c): Vi debatterar utbildningsutskottets betänkande Frihet och inflytande kårobligatoriets avskaffande. Det är inte första gången detta ämne är uppe för debatt i denna kammare. Jag vill betona de grundläggande värderingar som ligger till grund för det här förslaget, nämligen dem vi kan se i rubriken. Namnet på propositionen visar tydligt vad det handlar om, nämligen frihet och inflytande. anser, liksom alliansregeringen, att rätten att själv få bestämma om man vill tillhöra eller inte tillhöra en sammanslutning är av grundläggande principiell betydelse i ett demokratiskt samhälle. Det är därför angeläget att kårobligatoriet nu avskaffas och ersätts av modernare former för studentinflytande. Jag är övertygad om att frivilligheten kommer att stärka kårernas legitimitet och stärka studentinflytandet. Det handlar inte om att man inte ska vilja vara medlem i kåren, utan det handlar om andra saker, om andra värden. Staten kommer också fortsättningsvis att ersätta kårerna för att möjliggöra en struktur för studentinflytande och utbildningsbevakning. Den summa per student som ersätts kan tyckas låg jämfört med den utredning som gjordes, och det har varit tydligt tidigare i debatten. Men regeringen bedömer att det ska räcka för att bedriva en grundverksamhet med studentinflytande. Meningen är inte att staten ska täcka samtliga kostnader som kårerna har , utan att man via en medlemsavgift med mera ska svara för en del av kostnaderna. Jag har stor respekt för de farhågor som bland annat SFS har lyft fram i det här ärendet. Givetvis kommer vi att följa på vilket sätt man arbetar med detta framöver för att se att studentinflytandet kan fortsätta att vara starkt. Enligt propositionen bör universitet och högskolor ha ett tydligt ansvar för studiesociala insatser som är kopplade till utbildningen. Förutom det som står i högskoleförordningen om att lärosätet har att ansvara för att studenterna har tillgång till hälsovård, särskilt förebyggande hälsovård, för att främja studenternas fysiska och psykiska hälsa framhålls ytterligare några områden där lärosätenas ansvar bör preciseras. Det gäller information i frågor som rör studiestöd, socialförsäkringar med mera, mottagningsverksamhet och arbetslivskontakter. Här måste lärosätena ta sitt ansvar. Det blir en spännande men nog också ganska jobbig tid för de förtroendevalda i kårerna runt om i . Jag vet att man har börjat förbereda sig, och det är bra. Det har påtalats att tiden är knapp och att man behöver stöd i omställningen. Då är det bra att det från departementets sida förbereds stöd för att stötta dem som genomför den. Det spännande måste ändå ligga i att vara med och utveckla ett mer modernt studentinflytande, att hitta nya former och utveckla det som har varit bra och lyfta det vidare med i arbetet. Vi kommer givetvis att följa utvecklingen, liksom regeringen kommer att göra och vi förutsätter att men också varje lärosäte kommer att göra. Därför finns det ingen anledning att besluta om en utvärdering inom av reformen. Jag vill avsluta mitt inlägg med att betona att studentinflytandet är lika starkt reglerat nu som . Kårerna ska vara kvar, för de gör ett mycket viktigt arbete. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande UbU14, Frihet och inflytande kårobligatoriets avskaffande. 232 () replik: När jag lyssnade på funderade jag på ett antal olika högskolestäder runt om i . är årets studentstad, har fått en enorm utveckling och har utvecklats väldigt positivt. Det är en framtidsinriktad stad som har stort självförtroende. , man kan se det på fler ställen. Vad vore dessa studentstäder utan studentkåren? Vad hade hänt med utvecklingen av de här städerna om vi inte hade haft starka studentkårer som varit med och drivit och stimulerat utvecklingen, haft idéer och varit med och samarbetat med både universitet och högskolor, men också med stad och kommun? Vad vore och utan studentkåren och deras organisering? Vad hade hänt med utbildningen där? Ser inga kopplingar mellan detta? Ser hon inte att studenternas engagemang har betytt oerhört mycket för de här studentorterna? Då blir det lite provocerande, måste jag säga, att det är spännande att nu bli av med fyra femtedelar av sina intäkter. Det är ett intressant sätt att beskriva saker och ting på det är spännande. Hoppas att man hittar några andra intäkter, så att man kan bedriva sin verksamhet. Det är spännande! Jag vänder på frågan: Tror du att det blir bättre eller sämre studentinflytande om man tar bort fyra femtedelar av de fasta intäkterna? Om det blir sämre, varför skrev ni då i direktiven till utredningen att den här förändringen skulle göras med lika eller bättre studentinflytande? 233 i (c) replik: Jag är den första att skriva under på att högskolan och studentkåren har betytt mycket för , varifrån jag själv kommer, vilket är mycket väl medveten om. Självklart är det ett bra exempel. Jag har också vid ett flertal tillfällen haft kontakter i just denna fråga med studentkårerna. Jag har stor respekt för de svårigheter som man lyfter fram. Sedan kan du stå och vara lustig över att jag tycker att det är spännande. Men att gå in i ett förändringsarbete har en viss form av spänning med sig utifrån att man också är med och formar strukturer för ett framtida modernt studentinflytande. Det är på det sättet det här är uppbyggt. Vi ger möjligheten framåt. Jag nämnde i mitt anförande att jag tror att det kommer att bli en tuff period och att det kommer att behövas stöd genom olika insatser. Därför är det bra att departementet bland annat när det gäller omställningen presenterar ett stöd. Men det är också viktigt att studentkårerna själva är med och utformar det kommande stödet. Därför tror jag att det är bra att den här tidsperioden inte är alltför lång, eftersom det sker en omsättning också i studentkårerna, så att man kan genomföra det här arbetet med ett ganska sammansvetsat lag. Jag skulle vilja säga så här: Jag tror inte att det blir bättre på alla områden. Jag tror inte heller att det blir sämre på alla områden. Det kommer säkert att bli bättre på en del områden och sämre på andra områden. Men så blir det i ett utvecklingsarbete. På det här sättet tror jag att man kan stärka studentinflytandet. Precis som jag påtalade är det lika starkt reglerat som . Jag ser med tillförsikt fram emot att studenterna kommer att ta sin del för att utveckla det. Jag ser med minst lika stor tillförsikt fram emot att också lärosätena tar sin del. Jag vet att uppskattar den kår som man har vid sitt lärosäte och att kommun också uppskattar den. Det är därför som man har byggt upp den goda samverkan som man har med kåren, och man stöttar den på olika sätt. 234 () replik: Jag tycker fortfarande att det blir intressant att säga spännande när man står inför en ganska dramatisk neddragning av verksamheten. Det blir lite nyspråk över det hela. Då blir också modernt lika med mindre. Ett modernt studentinflytande heter egentligen mindre studentinflytande, enligt . Det tycker jag är lite tråkigt. Regeringens egen utredare har nämligen skissat på ett program som visar på vad som krävs för att behålla ett starkt studentinflytande i . gör regeringen och de borgerliga partierna en helt annan bedömning och drar kraftigt ned på detta. Då måste jag dra slutsatsen att det blir mindre studentinflytande. Då tycker jag att man ska säga mindre snarare än modern. När det gäller omställning har utredaren också pekat på att det behövs en omställningsperiod för att kårerna ska klara av detta. underkänner ni er egen utredning igen och säger att det är bra att det är så , och det är bra att det inte görs någon utredning av konsekvenserna av detta. Det här får följas lite lojt. Jag tycker att det blir lite nyspråk över det hela. Jag tror på studentkårerna och engagerade studenter. Jag tror att de kommer att göra underverk trots en väldigt svår situation. Jag tror verkligen det. Jag tror också att lärosäten kommer att ta sin del av ansvaret. Men att lärosäten tar sin del av ansvaret betyder ju att lärosäten ska ta pengar från utbildningsanslagen, det vill säga från kvaliteten i undervisningen, för att ge till studentkårer. Studentkårer ska nu sitta och förhandla och säga så här: Vi tycker att det är så viktigt att vi upprätthåller det här studentinflytandet, så nu måste vi ha mindre lärarresurser för att vi ska få mer resurser för att upprätthålla studentinflytandet. Det är en ganska elak förhandlingsposition att sätta i händerna på studentkårer. Det blir inte så oberoende studentkårer när de är helt beroende av en högskolas välvilja. Om lärosätena tar sin del av ansvaret undrar jag: Varför ska man inte ge kompensation till lärosätena för att de tar sin del av ansvaret? Vi har haft hur många kvalitetsdiskussioner som helst i den här kammaren. Då borde det vara så att om vi vill att lärosätena ska ta ett ökat ansvar för kvaliteten ska de också få pengar för det. Det är så vi brukar diskutera. 235 i (c) replik: Jag undanber mig att man lägger ord i min mun. Jag har inte sagt att det är bra att man inte gör en konsekvensbeskrivning, som insinuerade alldeles . Jag håller inte med om att modernt är lika med mindre. Man kommer att få koncentrera sig och kanske skära bort en del av verksamheten, men studentinflytandet är fortsatt oerhört viktigt för att kåren ska kunna arbeta bra för det samhälle man finns i, för den högskola man finns i, framför allt när det gäller studentperspektivet på det hela. Sedan gällde det högskolans välvilja och vad som skulle ställas mot varandra och att det handlar om budgetmedel. Men när det gäller budget får man göra olika prioriteringar. Också utredaren gjorde den prioriteringen att han finansierade den här reformen med ett antal utbildningsplatser. Också där kan man se att det för studenternas del inte vore intressant att dra ned antalet utbildningsplatser. Därför är det komplicerat när du ska göra prioriteringar i alla former av verksamheter. Jag har förtroende för att högskolorna respekterar sina kårer och att man vill ha fria kårer. Det är det som ger en spänst i utvecklingen av studentinflytandet. Jag tror inte att den process som man nu inleder kommer att bli smärtfri, men jag tror att den kommer att kunna leda till att vi får ett modernt studentinflytande. Det behöver inte betyda att modernt är lika med mindre, utan det handlar om ett utvecklat studentinflytande som vi på olika sätt kan följa och vara beredda att också stötta på olika sätt. 236 () replik: nämnde en hel del saker. nämnde att regeringen bedömer att den här nivån skulle vara bra. Vad grundar sig den bedömningen på? Vad är det som är bra i att ge en tredjedel av utredningens förslag, som redan det blev kritiserat för att det kanske var för lite resurser? Vad kan man möjligtvis hitta på för beräkning som gör att det här skulle vara den rimliga nivån? nämnde att man ska ersätta kårerna för att möjliggöra studentinflytandet. Men tänk om studentinflytandet inte möjliggörs av så här lite pengar utan att det behövs mer och att man då är tvungen att ta från studenternas utbildningar! Vad är rimligt i det? Jag måste också vända mig mot benämning, att man ska jobba med ett framtida modernt studentinflytande. Var ligger det moderna i att minska pengarna till studentinflytandet så kraftigt, i att minska resurserna till studentinflytandet? Vad är det roliga och moderna i detta? Tänk om man då skulle ha ett ultramodernt studentinflytande! Det måste ju vara ett studentinflytande där kårerna är tvungna att betala till staten för att få ynnesten att leva upp till högskolelagen. Jag är fullt medveten om att den borgerliga regeringen inte föreslår något ultramodernt studentinflytande, men jag tycker att det är illa nog med ett modernt. Jag skulle vilja veta: Hur gör regeringen bedömningen att det här är en bra nivå? 237 i (c) replik: Ja, om det är illa nog med ett modernt studentinflytande vet jag inte riktigt hur vi ska diskutera, om vi enbart ska stå här och leka med orden. Just när det gäller studentinflytandet var jag i mitt anförande inne på att det är lika starkt reglerat som . Men man kommer också att hitta nya former. När man gör en rimlig bedömning är det per student som är den statliga insatsen. Jag tror inte att kårerna kommer att nå en 100-procentig medlemstillströmning, men jag tror att man kommer att ha en god chans att generera medlemmar till sina kårer. Och i den kåravgift som man får in finns också en del som bidrar till att utforma ett modernt studentinflytande. Man får jämföra helheten när det gäller detta och inte bara lyfta ut olika delar och vända dem mot varandra. 238 () replik: Jag håller helt med om att man ska titta på helheten, och jag hoppas att inte menar att jag inte gjorde det. Enligt alla andra bedömare av någon relevans på det här området som jag har hört talas om är det här alldeles för lite pengar. Det är regeringen som bedömer att det är alldeles lagom. Då kan man ifrågasätta varifrån man har fått den bedömningen. Jag är fullt medveten om att det är som är den statliga insatsen. Jag tror i och för sig inte att det blir i längden om man ska fortsätta att ha 30 miljoner. Med ett ökat antal studenter och ett fast anslag blir det knappast ens . Men frågan är: Vad baserar man det här på? Det är klart att , när hon ska försvara den här propositionen, tror att det kommer att blir bra. Men var finns det någon form av kunskapsbaserat antagande och inte bara ett trosbaserat antagande? Det är väl rimligt att det är det vi ska jobba med här i . Såvitt jag har kunnat se av de erfarenheter som man har från och så vidare är det inte så att man får lika mycket resurser eller att studentinflytandet blir lika bra om man inte gör något vettigt av det. Jag vill precis som de borgerliga partierna att vi ska ha föreningsfrihet. Men frågan är: Vilket pris ska studenterna behöva betala för det? Är det inte rimligare att staten betalar lite för det här? är inte så mycket i statsbudgeten. Det ska inte föraktas. Men är inte det ett rimligt pris att betala ytterligare för att vi ska kunna ha ett studentinflytande som fungerar? 239 i (c) replik: Det var lite olika siffror. Visst förstår jag att det inte blir lika mycket per student om det blir ett ökat antal studenter och man inte ökar stödet. Det är ganska enkel matematik. Jag förutsätter att vi självklart kommer att följa utvecklingen framöver och också se på vilket sätt som studentinflytandet utvecklas. Vi vet att vi står inför demografiska förändringar, och vi vet att söktrycket på högskolan ökar. Det är självklart att vi också måste följa den här frågan, på vilket sätt man kan se till att det finns en möjlighet att också växa här. Jag uppskattar att också står för föreningsfriheten. Det är bra. nämns som ett exempel och har nämnts ett antal gånger i debatten. Ska man göra en enskild jämförelse med ett enskilt annat land är det detta material vi har fått till oss från SFS. Då är det klart att man måste titta på det, men det finns också andra delar att titta på. När man gör en rimlig bedömning kan det inte alltid finnas en exakt matematik bakom när det gäller på vilket sätt man ska göra det. Regeringen har landat i att det här kan vara en rimlig bedömning. Vi vet inte hur många studenter som kommer att ansöka om medlemskap i kårerna, men säg att det skulle vara . Då bidrar det till en stor del. Det är alltid farligt att nämna siffror av olika slag, men om vi ändå skulle tro att kårerna attraherar med sitt viktiga arbete är det en bra bedömning. 240 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: nämner i anförandet och replikerna att det är viktigt med studentinflytande och oberoende. Det är mycket lättare sagt än gjort. Det är jättebra att enskilda ledamöter från olika partier har samma önskan som vi. Problemet är att det inte är så i verkligheten. Det kommer inte att vara så. Vi pratar om oberoende, eller hur? Då tänker man på kvaliteten i utbildningen. Man tänker på själva förhållningssättet i beroenderelationen för studerande och kårrepresentanter när högskolorna eller universiteten ska finansiera det. Hur tänker man på kvaliteten? Vi har allihop, säkert ni också, fått massor med information. Det som jag själv tycker är intressant är att kårobligatoriet har utretts fem gånger under . Under de 35 åren har det varit både rödgrön majoritet och högerallians, men ingen har under kunnat ha en klar och tydlig linje. Varför skyndar ni på detta när man faktiskt har erfarenhet under ? 241 i (c) replik: Jag har svårt att alltid måla upp ett motsatsförhållande. Ökad kvalitet talar Amineh Kakabaveh om. En ökad kvalitet också i studentinflytandet ser jag som naturligt att man från lärosätets sida och självklart från studenternas sida ser som ett gemensamt intresse. Jag förstår inte riktigt att man alltid ska måla upp ett motsatsförhållande. Jag är fullt medveten om att det inte alltid fungerar. Man bör verkligen se till på vilket sätt man som studentkår kan känna att man har ett reellt inflytande. Det är oerhört viktigt. Visst är det lättare sagt än gjort att vilja förändring. Det är därför alliansregeringen nu sätter i gång den process som kan bli en förändring mot ett fortsatt gott studentinflytande men i delvis nya former. Vi tar bort den rest som kårobligatoriet är, kopplat till att vi har en syn på föreningsfrihet. 242 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: Hur kan tala om den rest som är kvar? Det arbete som de gör är väldigt uppskattat och ambitiöst. Det är mycket tid som de lägger på sitt arbete. Och de har gott inflytande. När de själva har finansierat det har de inte fått gott inflytande, men ska de ha det när någon annan finansierar det. Det är det som jag pratar om. I verkligheten är det alltid annorlunda än att stå här i talarstolen och prata om det. Det är en bra ambition. Det finns också en god vilja. Men verkligheten är inte så, . Det vet både du och jag, alla dina vänner och mina vänner och de som tittar och lyssnar på oss. Så är det inte. Det ger inte gott inflytande. Om man går till kårerna och studenterna strävar de fortfarande efter att vara oberoende och själva betala. när de inte ska betala, hur ska det gå till? Staten går inte heller in med full finansiering. De ska vara beroende av universitet och högskolor. Du svarar inte på min fråga. Jag sade att under har man fem gånger utrett denna fråga. Man har inte kommit till rätta med den. Vilken anledning finns det just under en krissituation? Ni menar från er sida att ni gör förändringar. Det är sant att ni gör förändringar, men på bekostnad av de flesta människor. Det är bara en minoritet som gynnas av de förändringar som högerregeringen genomför. Det är viktigt att komma ihåg det. 243 i (c) replik: Jag är ledsen om jag var otydlig i min senaste replik, allt för att korta tiden i denna sena timme när vi ändå ska försöka få fart i debatten. Kårobligatoriet är en rest. SFS är absolut ingen rest det vill jag betona. Studentkåren är en framtidsinriktad organisation och ingen rest från något gammalt, men själva obligatoriet, att du inte själv som student har möjlighet att välja om du ska vara medlem eller inte, är resten. Jag hoppas att jag gjorde det klart . Under har man inte kommit till rätta med detta.