prot · GW09109 · 2009-04-29 00:00:00 — Regeringen bör vidare ge i uppdrag att göra en kartläggning av den könsdiskriminerande reklamens utveckling och omfattning samt att utforma råd och sprida information om könsdiskriminerande reklam. Jag vill önska en skön och en skön första maj! 125 (): Självklart står även jag bakom samtliga de reservationer som tillfört det här betänkandet om konsumentfrågor, men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 8, som tar upp frågan om lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam. Betänkandet behandlar 44 motionsyrkanden om ett stort antal olika konsumentpolitiska frågor, som säkert är intressanta om man djupdyker i dem. Bland annat vill vi från att konsumentfrågorna ska samlas i en konsumentbalk för att det ska bli enklare för konsumenter att skaffa sig överblick över sina rättigheter och möjligheter som konsumenter. Förslaget har emellertid avstyrkts och kommer även att läggas på hyllan. Vi i menar i alla fall att en samlad konsumentlagstiftning är en önskvärd förändring, eftersom det är ett bra sätt att skapa överblick och förståelse för de rättigheter och möjligheter man har som konsument. Vi kommer att fortsätta att driva den frågan och utgår från att vi kommer att vara droppen som urholkar stenen och med tiden få gehör för vår bedömning av frågan. Den klimatutmaning som vi numera alla känner till innebär att vi kommer att behöva anpassa många av våra slösaktiga vanor till ett mer hållbart förhållningssätt. Men all sådan anpassning behöver ju inte upplevas negativt. Ett exempel är all oadresserad reklam som översvämmar våra postlådor. I stället för att vi konsumenter ska behöva avsäga oss sådant genom en aktiv handling borde naturligtvis rutinen vara den omvända. Endast de konsumenter som genom ett aktivt val har sagt att de önskar direktreklamen borde utsättas för den. Tänk så enkelt, och så mycket koldioxid och energi vi skulle kunna spara på en sådan sak! betalar varje medborgare i vårt land, från vaggan till graven, i onödig marknadsföringsskatt till de producerande företagen, till dem som producerar varorna, till detaljisterna och till handelsmännen för att de ska kunna hålla på och producera all den marknadsföring som får oss konsumenter att köpa en mängd onödiga varor och tjänster. Troligen finns det egentligen inga konsumenter som vill betala det här onödiga pristillägget vid sina inköp, men de reklamfria alternativen är inte lätta att hitta. De är inte precis näringslivets favoriter. Man skulle kunna likna reklampåslaget vid en sorts osynlig smygbeskattning av alla oss konsumenter för att livnära konsumismen, reklamindustrin och . Det handlar inte om några pengar som går till statskassan, utan det är en konsumtionsskatt som hamnar hos de företag som driver näringarna. Det finns väldigt mycket resurser att spara och väldigt mycket miljö att värna genom att minska reklamens helt fria rätt att förpesta allt i vår omgivning. Ett första litet strategiskt steg skulle kunna vara att ändra marknadsföringslagen så att reklamen inte har rätt att tränga sig in våra hem, utan att det först krävs ett aktivt val från konsumenten att säga ja till direktreklamen innan den får spridas. När det gäller marknadsföring till barn är det skrämmande med vilken fart reklamutbudet utvecklas och förändras. Det är ett allt aggressivare reklamutbud som vänder sig till barn i de lägre åldrarna, de mest försvarslösa. Det är väldigt svårt för ett barn att freda sig mot reklambudskapet. Tyvärr får det en hel del tråkiga konsekvenser. Barns matvanor blir exempelvis alltmer osunda ju mer reklamen breder ut sig. Fysisk och psykisk ohälsa är priset för den fria reklamen. Hur kan det komma sig att vi har lagar som tillåter kommersialismen att förpesta våra liv nästan överallt? Hela den byggda miljön, vart man än vänder sig, översvämmas av reklambudskap. Det är bara genom att ta sig ut i de obebyggda markerna som man kan slippa reklambudskapet, och knappt ens där. När jag satt vid en avsides belägen sjö med ett metspö i handen för att vila från stadens stress, buller och slammer, vad händer då? Jo, helt plötsligt flyger en helikopter över sjön med en lång reklambanderoll för och husbilar. Jag tror inte att avsikten var att göra reklam för de få personer som var där, utan det var en transportsträcka mellan några samhällen. Jag tror faktiskt inte att de släppte ned några reklampaket till den barnfamilj som fanns på andra sidan sjön, men man kan ju inte veta vad de hittar på nästa gång. Det behövs verkligen en uppstramning av villkoren för reklam och särskilt för den som riktar sig till de mest mottagliga, till barnen. Köpfrid borde vara ett begrepp som vi politiker skulle kunna ta strid för. I reservationen om reklam riktad till barn tar vi upp ett antal olika förslag till åtgärder som regeringen skulle kunna vidta. Exempelvis skulle den genom internationellt samarbete verka för att hälsoaspekter mer vägs in i reklam på nätet där barn är flitiga användare. Den skulle också kunna verka för att vår svenska lagstiftning ändras så att företag får motivation och det blir viktigt för dem att tänka mer på barnens bästa när de till exempel funderar på om de ska göra reklam, var de ska göra reklam och hur reklamen ska utformas och användas för att deras produkter och tjänster ska bli mer attraktiva för kunderna. Ett annat förslag handlar om en myndighet som ska granska och följa hur reklam mot barn utvecklas och förändras och få möjligheter att även stävja sådan reklam. Det finns många fler förslag i reservationerna, och naturligtvis finns det ännu fler i de motioner som avstyrks. Jag hoppas att regeringen ändå tar till sig av de goda idéerna. Det är så arbetet i fungerar. Tjänstemännen i läser våra förslag även om de avslås. Sakta men säkert tar de till sig budskapet, och regeringen återkommer förhoppningsvis med propositionen till med goda förslag. Det är nämligen mycket nödvändigt att vi fredar barnen från den alltmer aggressiva reklam som utformas av industrin. Men det är inte bara barn som drabbas av reklam. Det gör vi alla, även om vi försöker att undvika det. En grupp som drabbas hårt av reklamen är ungdomar och då kanske särskilt flickor. Jag tänker på den könsdiskriminerande reklamen. Naturligtvis drabbar det alla kvinnor att kvinnokroppen exploateras oerhört intensivt av reklambranschen på alla möjliga sätt. Men jag tror ändå att det framför allt är de unga kvinnorna som far mest illa. Ingen av oss människor har egentligen några som helst möjligheter att leva upp till alla reklamvärldens idealbilder. Det spelar ingen roll om vi är män eller kvinnor, gamla eller unga. Det är en värld som inte är möjlig för någon av oss. På något sätt är det som att lycka i reklamens värld tycks vara en ständigt ökande konsumtion. Reklambilderna understöder den sortens lyckoideal och mål, cementerar väldigt ofta könsrollerna och motverkar direkt de ambitioner som vi i politiken har att på olika sätt öka jämställdheten mellan könen. Det är främst unga tjejer som utnyttjas i reklamen. Därför är det i första hand de unga tjejernas ideal som påverkas väldigt kraftigt. Som jag har förstått det jag läst av forskning finns det ganska tydliga kopplingar till sjukdomar som anorexi, bulimi och även depressioner. De är ofta relaterade till den form av aggressiva exponering av kvinnokroppen som används i reklamen. Tyvärr är det som det står i vår reservation på den här punkten. Regeringen har valt att lägga ned det arbete som pågick tidigare när det gäller att begränsa diskriminerande reklam. Enligt uppfattning borde regeringen återuppta det arbetet och även försöka utveckla det. Exempelvis borde få ett annat uppdrag att jobba aktivare med detta. Vi menar att man även skulle försöka att skapa någon form av kvalitetsmärkning för reklam med syftet att försöka motverka könsdiskriminering i reklamen. Jag är dålig på att ställa frågor när jag står i talarstolen. En fråga till majoritetens företrädare skulle kunna vara om det kommer något initiativ på området könsdiskriminerande reklam och om regeringen har några ambitioner att där försöka att förändra och påverka situationen. 126 (): Vi debatterar civilutskottets betänkande CU34 Konsumentfrågor med ett fyrtiotal motionsyrkanden, tio reservationer och tre särskilda yttranden. Jag vill passa på att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer och motioner. Det låter som att det finns en stor motsättning, men så är det egentligen inte trots det vi hört tidigare här . Motionärerna har säkert många goda intentioner, men i vissa fall slår man in redan öppna dörrar. Jag tänker här beröra några motionsfrågor. Konsumentpolitiken inom EU är nu föremål för ett stort intresse, och arbete pågår med flera av EU:s konsumentdirektiv. Målet är att få ett samlat konsumentdirektiv som ger samma konsumenträttigheter till alla människor inom EU. Detta underlättar handeln över gränserna. Det ger också bättre konkurrens till nytta för oss konsumenter med lägre priser och ett större utbud. är det så att många drar sig för att köpa från andra länder. De känner sig osäkra och vet inte vilket skydd de har. Enhetliga regler och villkor underlättar också för svenska företag som vill använda sig av en större marknad inom EU. Jag var själv i tillsammans med en utskottskollega för att delta i ett interparlamentariskt möte med samtliga medlemsländer. Representanter från många länder påstod att man har ett högt konsumentskydd liksom vi har i . Det är bra, för det gör det lättare att enas. ställer sig bakom förslaget om en fullständig harmonisering på en hög konsumentskyddsnivå. Ett nytt konsumentkreditdirektiv med bland annat ångerrätt vid kreditavtal har beslutats och ska vara genomfört i hela EU . Därför pågår ett arbete i . Här ingår också de så kallade sms-lånen och utformningen av villkoren för dem. Det har vi anledning att återkomma till Herr talman! Regeringen ändrade utformningen av stödet till olika konsumentorganisationer i för att göra det mer förutsägbart och långsiktigt. Erfarenheterna av förändringen är goda. Det föreligger inga större motsättningar i utskottet om förändringen. Vi uppskattar de frivilliga konsumentorganisationerna och hoppas att de fortsätter att jobba med att ta fram fakta och bilda opinion för att informera svenska kunder. När det gäller obeställd reklam och telefonförsäljning finns det ett antal motionsyrkanden. Många vill skärpa lagkraven. Härom är förslagen också många. Jag vill därför särskilt poängtera att det kom en ny marknadsföringslag som skärper villkoren, ställer krav på näringsidkarna och där det också finns förbud mot aggressiv marknadsföring. finns för både telefon och direktadresserad reklam. Det är bra. Dit kan alla vända sig för att slippa denna typ av reklam och därmed också försäljning. Branschorganisationerna har själva slutit överenskommelser med , och man har antagit etiska regler. Det pågår en utredning inom om skyddet vid olika marknadsföringsmetoder. Vi är därför inte beredda att via lag ytterligare begränsa direktreklamen, och vi anser att det finns ett bra skydd när det gäller telefonförsäljning via distans- och hemförsäljningslagen. När det gäller reklam riktad till barn och könsdiskriminerande reklam menar utskottet att det finns ett bra skydd i gällande lag och i internationella överenskommelser. Jag vill också här framhålla den nya reklamombudsmannen, , som branschen själv initierat och också finansierar. RO ska se till att man håller den nivå som krävs. Det råder heller inga stora motsättningar om vilken reklam vi vill se i . Det är bra att branschen själv inser detta och aktivt jobbar med frågan. När det gäller miljömärkning av varor vill inte vi föreslå någon lagstiftning, utan vi vill se en frivillig märkning som tas fram i dialog med de aktörer som finns inom det området. Vi ser positivt på den miljömärkning som redan finns såsom Krav, Sigill, Svanen och andra. Genom att välja miljömärkt gör man ett aktivt val för miljön. Arbete pågår om en eventuellt ny Isostandard på området. Det finns motioner som handlar om konsumentskyddet vid köp av flygresor och vid tågförseningar. Men här kan vi meddela att det redan finns regler och att det pågår en översyn av dessa regler inom EU. Regeringen har tillsatt en utredning med ett tydligt resenärsperspektiv med förstärkta rättigheter för resenärerna. Den utredningen ska vara klar nu i vår. När det gäller oss konsumenter och konsumentkunskap är det självklart att god kunskap och bra information är viktigt. Det är också viktigt att näringsidkare som säljer till konsumenter har bra kunskap om lagar och ser till att deras personal känner till gällande villkor. Jag har själv motionerat om att man redan i skolan bör få bra kunskap och att ämnet konsumentekonomi bör få en större roll. Det gäller att lära för livet. Men har vi också en oerhörd tillgång till bra information via nätet. Med ett par klick vid datorn kan man få veta nästan allt man behöver inför ett viktigt köp. Jag kan här göra reklam för Dolceta, EU:s egen konsumentutbildning som finns på nätet. Den är mycket bra och helt gratis. Konsumentfrågor är framtidens frågor, och jag är övertygad om att vi konsumenter framöver kommer att få ett bra skydd när vi handlar inom hela EU. Det handlar om hög säkerhet, bra villkor med bytesrätt och ångerrätt och att vi därmed får ett större utbud med ökad konkurrens och lägre priser. 127 (): Jag har i sista stund fått rycka in i den här debatten, eftersom min partikollega har fått förhinder. Jag tänker göra några nedslag bland de motioner om konsumentfrågor som vi har att behandla. Om jag börjar med konsumentfrågorna sett ur ett EU-perspektiv kan jag konstatera att det egentligen inte finns några större politiska skillnader. Vi står alla bakom ett fortsatt starkt konsumentskydd, där vi kan se fördelar med ett gemensamt regelverk i syfte att underlätta för konsumenterna. En motion berör ångerrätten vid telefonförsäljning till näringsidkare. och Swedma har i samråd med antagit etiska regler för dessa samtal. Det är positivt att branschen själv har tagit tag i problemen och också vidtagit åtgärder. I den överenskommelsen ingår bland annat sju arbetsdagars ångerrätt efter fakturans och bekräftelsens ankomst. Frågan är bara om detta är tillräckligt. Jag har inga problem med att ställa större krav på en företagare än på en privat konsument, men det finns många företagare som i praktiken mer är som privatpersoner. Det finns ca 965 000 företag i . 712 000 av dem är enmansföretag. Ytterligare 175 000 har mellan en och fyra anställda. Lägger vi ihop det blir det 887 000 företag, och det motsvarar av alla företag i landet. Det är bekant för de flesta att det finns ett antal oseriösa företag som både skickar ut bluffakturor och ringer upp för att i lite inlindade ordalag försöka binda upp företagare till ett avtal. Jag utgår ifrån att dessa företag inte ringer från något callcenter och att de inte heller är medlemmar i . Det innebär att den uppringande parten inte känner sig bunden till några avtal och inte har några skrupler när det gäller att lura seriösa företagare att betala. För mig är frågan i högsta grad levande, och jag ser fram emot en utvärdering av de etiska reglernas effekt. Därefter är jag beredd att diskutera om det behövs en skärpning i lagen för att underlätta för många småföretagare så att de kan undvika oseriösa kolleger. När det gäller reklam riktad mot barn samt könsdiskriminerande reklam är väl alla överens om att avarter ska beivras. har vi en tämligen heltäckande lagstiftning inom båda dessa områden. Även om det alltid finns utrymme för förbättringar är frågan om vi kan komma så mycket längre. Enligt mitt sätt att se det är det mycket fråga om ändrade attityder och ett ändrat förhållningssätt. Det gäller både för producenter och för konsumenter. Genom att hålla debatten levande ökar kraven på sälj- och reklamföretagen. måste vi också ställa krav på oss själva som konsumenter och välja bort varor som marknadsförs genom oönskad reklam. Detsamma gäller om vi vill köpa fastigheter utomlands. Det är lätt att bli lurad om man inte är vaksam. Därför gäller det att anlita professionell hjälp. Det är omöjligt att känna till lagstiftningen i alla länder. Därför får man inte vara så godtrogen att man tror att allt är som här hemma i . Någon typ av övergripande information kan kanske vara lämpligt på webbplats OmBoende, men till syvende och sist handlar det ändå om en försiktighet från den enskilde köparens sida. Jag nöjer mig med dessa kommentarer. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga motioner och reservationer. 128 (): Jag ska fatta mig kort i denna sena stund. Jag vet att jag har kolleger i som behöver för att skriva sina förstamajtal, så det är väl bäst att vi lägger av arbetet här . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Jag vill bara uppehålla mig vid ett ämne här, nämligen fakturaskojeri som har följt mig sedan jag kom till . Det är ett stort problem med fakturaskojeri på det viset att det är ett kriminellt beteende. Att inom civilrättens område lagstifta så att man förhindrar detta tror jag faktiskt inte är helt möjligt. Det är ett bedrägeri eller ett försök till bedrägeri. Tyvärr kommer vi nog att få fortsätta att leva med att vissa människor gör sig skyldiga till detta. Det finns två saker som egentligen mer tillhör justitieutskottets område som bör beaktas i sammanhanget. Det ena är naturligtvis att det prioriteras hos polis och åklagare att utreda de här sakerna. Här tycker jag att vi har sett en rätt bra framgång . sitter i alla fall en notorisk fakturaskojare inom lås och bom. Det är precis där han bör sitta, i alla fall , och tänka över vad han håller på med. Det är möjligt att man behöver ytterligare stärka resurserna till polis och åklagare, men det är naturligtvis väldigt svårt att prioritera den här brottsligheten jämfört med till exempel misshandel och våldtäkt. Så det är ett bekymmer. Jag ser ändå framsteg, och det tycker jag att vi ska fortsätta att försöka arbeta för. Det andra problemet är kanske lite mer på det civilrättsliga området. Det är när en företagare blir utsatt för ett sådant här fakturaskojeri på kanske , eller något sådant och inte vill betala. Då ställs han inför problematiken att han får ett inkassobolag på halsen och en kronofogde kanske eller tingsrätt. Förutom ganska dåliga kunskaper har en företagare inte heller något särskilt stöd från samhället i form av möjligheter att utnyttja allmän rättshjälp. Man har inte alltid rättsskydd heller. Som advokat, som jag ju har tjänstgjort som, tvingas man ge rådet att det billigaste sättet att komma ifrån detta är att betala den här skulden. Det är naturligtvis alldeles fel att det är på det viset. Vad kan vi göra åt det? Jo, vi kan titta på rättshjälpslagen och se om vi inte kan förbättra den här situationen, i alla fall för småföretagare. I den översyn av rättshjälpslagen som har gjort ingår att man ska kunna förbättra möjligheterna för småföretagare. Detta är också justitieutskottets beredningsområde, men vi kan väl tillåta oss att ha lite synpunkter på hur vi ska göra med rättshjälpslagen. Jag tycker att detta är ett tydligt exempel på att om företagaren får lite stöd från samhället kan man kanske i stället ge rådet: Låt dem gå till domstol, så tar vi en process! Det kommer de antagligen inte att vilja göra i slutändan, utan de kommer i stället att ge sig. Jag tycker att vi ska försöka stärka polis och åklagare ytterligare i deras kamp mot fakturaskojare, och dessutom ska vi naturligtvis försöka stärka upp rättshjälpslagen. Dessutom ska vi skicka en god tanke till branschen och som har gjort ett alldeles ypperligt arbete på det här området och som fortsätter att göra ett ypperligt arbete för att stoppa detta. 129 (): Vi har debatterat flitigt den här eftermiddagen. Jag har alltid möjligheten att komma sist. Jag ska ta vara på den möjligheten genom att yrka bifall till förslagen i betänkandet och avslag på reservationerna och önska talmannen och de övriga arbetskollegerna i kammaren en god helg. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Proposition 2008/09:186 Ändring av täckningsbeloppet för insättningsgarantin 16 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2008/09:478 Stödet till ensamstående föräldrar av () till socialminister () 2008/09:479 Förskottering av projektering av Norrbotniabanan av () till statsrådet () 2008/09:480 Diskriminering av ledarhundsförare av () till statsrådet () 2008/09:481 Trafiken på Ostkustbanan av Per () till statsrådet () 2008/09:482 Tåget SundsvallStockholm av () till statsrådet () 2008/09:483 Kulturarbetarnas arbetsvillkor av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:484 Den demokratiska situationen i av () till utrikesminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2008/09:893 inom F21 av () till försvarsminister () 2008/09:894 Reformen av trafikförsäkringen av () till statsrådet () 2008/09:895 Finansiering till organisationer som Snilleblixtarna och Ung Företagsamhet av () till näringsminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2008/09:860 Arbetare av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:868 Forum för levande historia och romerna av () till kulturminister () 2008/09:873 och dess förutsättningar av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:877 Fiskeförbud i och Lilla Middelgrund av () till jordbruksminister () 2008/09:879 Gränsvärden för transfetter i livsmedel av () till statsrådet () 2008/09:884 Apatiska barn av () till statsrådet () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 7 § anf. 23 (delvis), av talmannen därefter till och med 8 § anf. 58 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 82 (delvis), av talmannen därefter till och med 13 § anf. 108 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.