prot · GX0928 · 2009-11-12 00:00:00 — Det var då det blev från det att dokumenten finns på alla officiella språk. Det är bra. Då kan ingen skylla ifrån sig längre. Detta kan göra EU ännu bättre förankrat i medborgarnas vardag. Det är viktigt, eftersom EU som bekant påverkar allas vardag. Jag ville gå upp i debatten, och jag hade hoppats att ännu fler skulle göra det. Men det blir så här när vi är så pass överens. Vi ska vara överens om spelregler. Vi har haft breda majoriteter under hela Lissabonfördragsresans gång här i huset. Jag vill ändå en sådan här dag markera att är en historisk dag. Det här innebär att det parlamentariska inflytandet här i det nationella parlamentet verkligen får tänder. måste vi ta ansvar ännu bättre än förut för att använda EU i alla våra ämnen och för alla våra medborgare. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Vi ska nu övergå till dagens frågestund, och jag vill därför hälsa utrikesminister , statsrådet , statsrådet , statsrådet och kulturminister välkomna. 31 (): Jag ska rikta en fråga av allmän karaktär till . Småföretagarbarometern kom , och det var många intressanta frågor som belystes där. Bland annat ställdes följande fråga: Vad är det som mest hindrar ditt företag att expandera? Det vanligaste svaret var vikande efterfrågan. Det kanske inte är så märkligt när det är lågkonjunktur. Det andra vanliga svaret var brist på utbildad arbetskraft. Med detta satt i relation till den diskussion som har varit kring jobbcoacher och inte speciellt hedrande resultat i den verksamheten skulle jag vilja rikta en fråga till . Vore det inte bättre i det här läget, när vi ser att det finns brist på utbildad arbetskraft och detta är ett hinder för småföretagen, att i högre grad satsa på utbildning i stället för coachning? Vi har ju sett förekomst av både hypnos och healing av inte särskilt bra karaktär. 32 Utrikesminister (): Jag är mycket tacksam för frågan. Enligt min uppfattning handlar det inte om att göra det ena eller det andra. Det handlar om att göra så mycket som möjligt. Det sker ju en betydande utbildningssatsning från regeringens sida för att också långsiktigt kunna tillgodose behovet av utbildad arbetskraft inom alla möjliga och omöjliga sektorer. Jobbcoachning är också en del av ansträngningarna för att råda bot på arbetslösheten. Jag talade just med kulturministern om erfarenheterna som finns på kulturområdet av jobbcoachning, och på det området förefaller de vara positiva. Regeringen satsar på bredden med en lång rad av åtgärder. Vi utesluter ingen av dessa. 33 (): Frågan är väl hur många jobb som coacherna har medverkat till att folk har fått. är det ju de som har sämst på fötterna som står långt från arbetsmarknaden. kan jag notera att regeringen under den här mandatperioden har tagit bort ungefär tre av fyra utbildningsplatser i riktade jobbutbildningsinsatser, så det är ju en klar nedrustning. I debatten som vi har haft i har det ju bland annat handlat om att jobbcoachningen skulle ersätta det här. Jag ser nu vad småföretagarna själva menar är ett hinder att utvecklas, nämligen bristen på utbildad arbetskraft. Därför ställer jag återigen frågan: Är det inte bättre att höja nivån på utbildning av arbetskraft så att vi står bättre rustade när konjunkturen vänder och får del av bnp-utvecklingen i en positiv riktning i det här läget och inte hamnar i den sämsta av världar där vi har hög arbetslöshet men ändå brist på utbildad arbetskraft? 34 Utrikesminister (): Jag delar helt och hållet uppfattningen att vi måste göra mer för att förbättra företagarklimatet i . Det är framför allt det som småföretagen vill. Där har väl Socialdemokraterna en del att lära om den politik som faktiskt behövs, och det satsar regeringen på. Sedan behöver vi också göra mer än jobbcoachning. Regeringen satsar på bredden och vill inte utesluta några av de ansträngningar som vi gör för att bekämpa arbetslösheten och förbättra för småföretagen. 35 (): Vi har på bord fått en proposition som heter Tid för kultur i fin alliansorange färg. Min fråga går därför till kulturministern. En del, en liten men viktig del, i denna proposition kallas för portföljmodellen. Det är alltså ett något byråkratiskt ord för att beteckna vår strävan att föra ut makt, ansvar och pengar från den statliga kulturpolitiken lite närmare verkligheten i regionerna och lokala organ. När man är ute och talar om detta märker man en nyfikenhet där ute över en sådan här förändring i överbyggnaden men också en oro, som alltid vid förändringar. Hur går det nu med kvalitetskrav? Och lämnar staten verkligen ifrån sig någon makt, eller är det bara på papperet? Sådana frågor ställer man. Därför undrar jag om kulturministern kan ge oss lite mer att tugga på inför den fortsatta behandlingen av portföljmodellen. 36 Kulturminister (): Jag kan svara att det går bra. Det som vi talar om är alltså önskemål som har funnits länge både lokalt och regionalt om att ha större ansvar för den lokala kulturpolitiken utifrån de medel som staten har. Det här var också ett förslag som har följts upp i och som går under benämningen portföljmodellen i kulturpropositionen. Men allting var inte klart. Det finns en del frågetecken, precis som säger. Därför har regeringen också givit landshövding i i uppdrag att följa upp en del av de frågor som kräver svar innan den här modellen kan träda i kraft. Tanken är att det ska ske /2011. Det som man framför allt behöver veta är vilka statliga bidrag som ska ingå i modellen, hur samverkan ska ske mellan stat, landsting och kommuner och hur man ska prioritera. 37 (): En del av tänkandet här bygger på erfarenheter från verkligheten i och där man ju har tillämpat stort regionalt ansvar för kulturpolitiken. Där är erfarenheterna goda, men frågan är hur det ser ut i resten av landet när vi nu ska försöka täcka in hela landet med portföljmodellen. Finns det tillräcklig kvalitet och engagemang där ute för att ha ett ökat ansvar? 38 Kulturminister (): Det här med kvalitet är en svår fråga att diskutera. Att det finns en vilja och ett engagemang på många håll vet vi redan. I första hand kommer det här utökade inflytandet att handla om , som nämnde, men också , och . Det finns också ett intresse, tror jag, från som har tecknat någon form av avtalsförklaring med om att eventuellt vilja ingå i detta. Vi har sagt att det utesluter ingen, utan finns det fler regioner som vill så är de välkomna. kommer att lämna sitt förslag på hur den här modellen ska se ut, så smidig och obyråkratisk som det går, . 39 (): Jag vill ställa min fråga till utrikesminister . Den militära offensiven i som höll på innebar stora mänskliga och materiella förluster. Omkring 1 400 palestinier dödades, varav tusen var civila. Nio israeler dödades, varav tre var civila. av de 5 000 skadade har fått permanenta handikapp. Allt detta enligt oberoende undersökningar. FN-utredaren har förtjänstfullt utrett vad som hände. Han pekar på att möjliga krigsförbrytelser har skett och begåtts av de olika parterna. Processen att utreda eventuella krigsförbrytelser av alla parter är fundamental. Även om de här resolutionstexterna med anledning av Goldstones rapport var något obalanserade skulle jag vilja fråga : Hur tänker nu göra när man har lagt ned sin röst i FN? Vad tänker man nu göra för att gå vidare så att man kan komma någon vart? 40 Utrikesminister (): Texten var som sagt något obalanserad, och det är anledningen till den nedlagda rösten. Jag tror att det var relativt naturligt. Vad vi har sagt också från den europeiska unionens sida är att vi tycker att det var ett misstag från sida att inte medverka och samarbeta med Goldstonerapporten. Men de uppgifter som har kommit fram i Goldstonerapporten tycker vi bör bli föremål för utredning och värdering, såväl som den palestinska myndigheten, och där riktas kritiken ju framför allt självfallet mot Hamasstyrelsen i . Det är den väg framåt som vi ser, och vi tycker att det är viktigt att bägge parter går den vägen. Det ligger i deras långsiktiga intresse också. 41 (): På vilket sätt kommer man nu att ta initiativet här? Kommer som ordförandeland att bjuda in Goldstone och även informera de andra EU-länderna? Kan tänka sig att använda de svenska lagar som gäller brott mot krigets lagar där man kan ställa utländska medborgare till svars för sådant som har begåtts utomlands? 42 Utrikesminister (): Låt mig när det gäller den senare delen bara konstatera att det juridiska systemet i är oberoende av den politiska makten. Det är svar tillräckligt på den frågan. När det gäller den första delen är Goldstonerapporten tillgänglig. Jag tror inte att man vare sig behöver bjuda in honom eller göra någonting annat. Den är tillgänglig för alla att läsa. Det vi gör är att vi uttalar den rekommendation som vi har sagt. Det har vi gjort i de olika sammanhang där EU-stater har varit företrädda och senast under behandlingen i FN och också i offentliga uttalanden. Det är så utrikespolitiken bedrivs. Alternativ dragning av gasledningen i 43 PER (): Även min fråga går till utrikesministern. Som vi alla känner till fattade regeringen beslut om att godkänna ett av fossilenergiprojekt gasledningen Nordstream på . Det här har väckt väldigt stark kritik, både från miljöorganisationer, från våra grannländer runt och från grannländer som ju utsätts för energipåtryckningar från . Vi vet att dragningen längs drar upp väldigt mycket sediment, vilket påverkar både övergödningen och giftspridningen. Det påverkar fiske och även skyddade områden för naturhänsyn. Mot bakgrund av detta skulle jag vilja fråga utrikesministern varför inte har krävt att man också utreder en dragning på land för gasledningen, både för att undvika miljöeffekter och för att undvika de säkerhetspolitiska och energipolitiska effekterna. 44 Utrikesminister (): har haft att pröva den ansökan som ligger på vårt bord som handlar om dragningen inom svensk ekonomisk zon. Vi har prövat den enligt den internationella rätten och kontinentalsockellagen. Det är en juridisk prövning utgående från miljöhänsynstagande till . Vi kan icke beordra andra att lägga ledningar i andra länder. Vi kan heller inte pröva ledningar i andra länder. Skulle det läggas en ledning i faller den per definition utanför varje form av svensk jurisdiktion. Det är det relativt enkla svaret på denna föga komplicerade fråga. 45 PER (): Det är tråkigt att höra att utrikesministern och regeringen abdikerar från politiskt ansvar så fullständigt som man gör i den här frågan. Man ser sig bara som en ren prövningsinstans med en tjänstemannaroll i miljölagstiftningen. Men modern miljölagstiftning bygger ju på att man väger olika alternativ mot varandra för att kunna välja det som har minst miljökonsekvenser. Vi vet också att internationella miljööverenskommelser tillåter att man ställer krav på alternativa dragningar, så uppenbarligen hade möjligheten funnits. Det är svårt att se varför man inte har haft tätare kommunikationer om det här när man hör kritiken som kommer från bland annat våra baltiska grannländer och även grannar som eller . Det vore intressant att höra, utrikesministern: kontakter har regeringen haft med våra grannländer runt och med grannländer innan man fattade det här beslutet? 46 Utrikesminister (): Låt mig bara först säga att detta är en rättslig prövning. Frågeställaren säger att här har man abdikerat och ägnat sig åt en rättslig prövning och det är precis vad man har gjort. Det är det man ska göra. Vi har att följa internationella konventioner och de lagar som riksdag har beslutat om i det här fallet. Det är därför man har en regering. Så är det. Det har varit rätt nära samverkan med de olika miljöskyddsmyndigheterna i framför allt , och . Det förefaller som om samtliga har kommit fram till ungefärligen samma ståndpunkt, och det är väl ett tecken så gott som något. Sedan har vi självfallet i förväg informerat berörda länder, framför allt , om det beslut som vi avsåg att fatta så att de var medvetna om det, och de sade att det var det beslut de hade väntat sig. 47 (): blev förlikningsprocessen angående telekompaketet klar. Telekompaketet är viktigt, för det kommer att stärka konkurrensen och konsumentskyddet i . De här viktiga delarna som egentligen var de största i telekompaketet har inte diskuterats speciellt mycket, utan det som kom att diskuteras var det där tillägget som kom i om eventuell avstängning från Internet utan föregående rättslig prövning. Jag skulle vilja ställa frågan till infrastrukturminister som ju ledde ministerrådet vid den här förlikningsprocessen. Kan ministern bekräfta att överenskommelsen nu innebär att ingen europé ska kunna bli avstängd från Internet utan en föregående opartisk och rättssäker prövning? 48 Statsrådet (): Tack för frågan! Jag kan börja med att bekräfta flera saker. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi i den här svåra diskussionen om telekompaketet i dess helhet konstaterar att vi till var eniga om vikten av att skapa bättre konkurrensförhållanden i EU, bättre förutsättningar och fokus på konsumenters rätt. Det kommer också konsumenterna att märka framöver. Den del som gick till förhandling mellan parlamentet och de 27 medlemsstaterna under mitt ansvar var lite besvärligare, men vi har nått fram till en överenskommelse som mycket riktigt ger en tydlig rättssäkerhet för alla användare på Internet. Det är en tydlighet från parlamentets och rådets sida. Det är viktigt att vi nu har kommit överens om det här beslutet, och det är till gagn för konsumenten såväl som för IT-användarna. 49 (): Tack för svaret! Även om nu telekompaketet innehåller det här skyddet så att ingen ska kunna stängas av från Internet utan en rättslig prövning först är det viktigt att poängtera att vi i inte har några sådana tankar. I ska vi inte ha någon avstängning från Internet, oavsett vilken typ av brottslighet det handlar om, om det är upphovsrättsintrång eller betydligt grövre brottslighet. Jag tycker att det är viktigt att vi klargör att det är så, för det finns mycket tvivel och många spekulationer, speciellt om man läser på bloggar och hemsidor. Tyvärr finns det också personer som har som sitt syfte att sprida den här osäkerheten, så jag skulle vilja att statsrådet försäkrar eventuellt oroliga medborgare om att vi inte ska införa någon avstängning från Internet som straff i . 50 Statsrådet (): ställer frågan om Internetanvändarnas säkerhet. Det är inte och har aldrig varit aktuellt att svenska Internetanvändare ska kunna stängas av. Tvärtom, om jag nu får vidga det här, har ju regeringen via den hantering vi haft genom som berörde detta varit tydlig med att detta inte är några förslag som vi går vidare med. Det är inget som kommer att genomföras. 51 (): Jag vill ställa en fråga till folkhälsominister , och det gäller prostataförstoring. Prostatacancer är ett mycket uppmärksammat problem. Det gäller däremot inte ett annat problem som också väldigt många män drabbas av, nämligen prostataförstoring. Förstoring av prostatakörteln är vanlig hos män, framför allt när de blir äldre. Ungefär varannan man som passerat har besvär av sin prostataförstoring. Prostataförstoring och prostatacancer kan uppträda , och prostatacancer kan även göra att prostatakörteln förstoras. Symptomen för de båda sjukdomarna kan därför likna varandra. Även om prostataförstoring inte är livshotande kan det medföra lidande för den drabbade och hans familj. Därför tycker jag att det här problemet måste uppmärksammas i högre grad än det gör , och jag vill därför fråga om statsrådet är beredd att verka för att undersökningar av förstorad prostata underlättas. 52 Statsrådet (): Tack för frågan! har med detta inlägg verkligen hjälpt till att opinionsbilda och kungöra kunskap i den här frågan. Jag är dess värre tvungen att säga att det nog hänför sig till ansvarsområde, om man inte betraktar det som en ren folkhälsofråga. Men när det kommer till vård och behandling faller det utanför mitt ministeransvar. Frågan kan väl lämpligen ställas vidare vid tillfälle. 53 (): Med tanke på hur många som drabbas av det här tycker jag nog att man nästan kan se det som ett folkhälsoproblem. Det var därför jag tyckte det var en fråga som var lämpad för . Jag har andra frågor att ställa till . Det är viktigt att vi ändå uppmärksammar det här problemet. Jag ser det lite grann som en jämställdhetsfråga. Vi talar väldigt mycket om mammografi och vilka insatser som görs för kvinnor. Det görs väldigt mycket. Men även förändringar i prostata är faktiskt ett stort problem för många män och ett ganska dolt problem. Därför är det precis som folkhälsoministern säger viktigt att vi bildar opinion om det. Vi kanske bägge ibland bär den lilla blå rosetten för att markera att vi är medvetna om det här problemet. 54 Statsrådet (): Jag tycker att det är väldigt bra att tar upp frågan här, men fortsatt gällde den, som jag kan se det, tillgång till vård och behandling. Då är det utanför mitt ansvarsområde. Självklart är det alltid intressant att följa utvecklingen på folkhälsoområdet i stora drag och också att sätta in informationsinsatser där så är nödvändigt. Det här är en fråga som till och från har diskuterats mycket men kanske inte resulterat i den typ av handling som efterlyser. Det beror ju på att forskarna inte har varit alldeles eniga om huruvida screeningprogram och så vidare gör mer skada än nytta. Jag tror att vi får anledning att återkomma i den här frågan. Och, som sagt var, tack för det kunskapsbildande inlägget! Konsekvenser av avregleringen av persontrafiken på tåg 55 (): Jag har en fråga till . tog den borgerliga majoriteten i beslut om att avreglera persontrafiken på tåg. Beslutet innebär att SJ inte längre kommer att ha ensamrätt på den kommersiella persontrafiken . Förhandlingar mellan trafikhuvudmän och SJ pågår nu för fullt. SJ:s anpassning till avregleringen betyder i klartext att man inte har för avsikt att trafikera olönsamma sträckor. Det här är upprörande. Konsekvenserna för många pendlare är påtagligt negativa. I och , två kommuner i , kommer de nuvarande femton tågstoppen att reduceras till två, därför att det endast är de två som är lönsamma. Resten är olönsamma. Tycker statsrådet att det är rimligt att människor som bor längs de här icke lönsamma sträckorna ska få betydligt sämre möjligheter att ta tåget till jobbet, till sina högskolestudier eller till sina vänner? 56 Statsrådet (): Tack för frågan! Alliansen och jag har mycket starkt fokus på att förbättra järnvägstrafiken i landet. Det är därför vi också skapar möjligheter för flera utövare att möta just olika resenärers behov. Det är det jag ser fram emot, att det finns olika utbud, olika operatörer som levererar olika service, allt i syfte att stärka resenären och ha resenären i centrum. Jag ser verkligen fram emot att flera aktörer jämte SJ finns med framöver när det gäller att erbjuda bra förutsättningar och bra service för ett ökat pendlande till exempel. 57 (): Än så länge har alltså SJ ensamrätt på den här kommersiella persontrafiken och en av anledningarna till det är att skapa ekonomiska möjligheter att trafikera även olönsamma sträckor, och de är betydligt flera i antal än de lönsamma. tror statsrådet att det kommer ett sjok av operatörer som vill ta över de här olönsamma sträckorna. Det tror jag inte ett dugg på. När SJ nu backar, varför skulle någon annan ta vid på de olönsamma sträckorna? Människor kommer helt enkelt att få betydligt sämre möjligheter att åka tåg, i synnerhet om de bor en bit utanför storstäderna. Det tycker jag är lite märkligt. Därför ställer jag frågan igen: Vilket ansvar har för att upprätthålla en fungerande tågtrafik i hela landet? 58 Statsrådet (): I allra högsta grad ger vi bra förutsättningar, ett bra regelsystem just i syfte att skapa bra järnvägstrafik och bra övergångar mellan väg och järnväg. Det är i allra högsta grad det vi nu håller på och planerar. Det är ett pågående arbete. En del av detta är just att öppna upp och skapa bra förutsättningar för flera aktörer. Jag kan också visa på andra linjer där SJ tidigare via upphandling har fått betalt för att man har bedömt att det inte skulle vara kommersiellt. När Rikstrafiken har gjort en annan bedömning kan man plötsligt trafikera trots att det inte varit någon upphandling. Det blir nog en växelverkan ett tag där vi kan se att det öppnas upp för flera aktörer. Det finns andra serviceleveranser som identifierar resenären på ett nytt sätt. Låt oss se hur detta utvecklas, eftersom vi tar steg för steg innan vi öppnar för fullständig konkurrens. Meddelarskydd i skattefinansierad privat verksamhet 59 (): Jag skulle vilja ställa min fråga till statsrådet . Ett resultat av Vårdval och senast nu också lagen om valfrihet är att alltmer av vår gemensamt finansierade välfärd bedrivs i entreprenadform. Privata firmor, aktiebolag och ekonomiska föreningar sköter barnomsorg, skola och äldreomsorg som är finansierad av skattebetalarna. Valfrihet är bra, men det förutsätter som jag ser det att det ska finnas goda möjligheter att kontrollera och följa upp hur skattebetalarnas pengar används. Vi är säkert överens om att verksamhet som rör exempelvis barn, gamla och funktionshindrade måste hålla högsta kvalitet. En viktig del av kvalitetsuppföljningen är att personalen vågar slå larm om man ser några missförhållanden. För att det ska fungera i verkligheten krävs det ett meddelarskydd. Det här skyddet finns i den offentliga verksamheten och det innebär att om en anställd upptäcker ett missförhållande, till exempel inom den offentligt drivna äldreomsorgen (TALMANNEN: Var vänlig kom till frågan!) kan den personen avslöja det utan att behöva vara rädd för rättsliga påföljder eller för att förlora jobbet. I den privata företagsvärlden gäller varken offentlighetsprincipen eller meddelarskydd. Därför är min fråga, herr talman: regeringen vidta några åtgärder för att meddelarskyddet även ska gälla inom sådan privat driven verksamhet som finansieras av skattebetalarna? 60 Statsrådet (): Jag tycker att det var väldigt roligt att höra en socialdemokrat här i kammaren säga att valfrihet är bra. Jag beklagar att Socialdemokraterna tillsammans med de övriga vänsterpartierna röstade emot den lag om valfrihetssystem som det röstades om här i kammaren . Det är bra därför att det ger de enskilda människor som behöver samhällets tjänster möjlighet att välja vilket äldreboende de ska bo på, vem som ska hjälpa dem med morgonduschen via . Det var väldigt roligt att höra det bekräftandet. Jag noterar det alldeles särskilt. En väl fungerande tillsyn är A och O. Inom lagen för valfrihetstjänster är det fortsatt så att det är kommunerna som är huvudansvariga för exempelvis äldreomsorgen, även om man överlåter den till annan entreprenör. Villkoren strävar vi efter ska vara så likartade som möjligt. Vi bygger en ny tillsynsorganisation som får mer muskler finansiellt och också möjlighet att se till både hälso- och sjukvården och äldreomsorgen samlat, eftersom glappet däremellan ofta har lett till att människor trillat mellan stolarna. 61 (): handlade inte min fråga om valfrihet utan om meddelarskyddet, och jag förstår fortfarande inte varför regeringen inte vill att vi ska ha insyn i de privata företag som finansieras av oss alla gemensamt. I den offentliga verksamheten finns offentlighetsprincip och meddelarskydd för att allmänheten och medierna ska få god möjlighet att granska hur våra gemensamma skattemedel används och hur verksamheten ska hålla god kvalitet. Hade vi haft meddelarskydd hade kanske ett antal skandaler i vården med entreprenörer som har misskött sig kunnat undvikas. Jag förstår inte varför vissa av de verksamheter som vi gemensamt finansierar ska undantas från den här insynen. 62 Statsrådet (): Min avsikt är att göra så lika villkor som det bara är möjligt inom ramen för den nya valfrihetslagstiftning som vi har lagt fram förslag om och som gagnar den enskilda brukaren återigen.