prot · GW09124 · 2009-05-26 00:00:00 — Vi ska inte glömma att de gamla tidernas repövningar ofta var både fyra och . Då talar jag om förband vars personal var utbildad tillsammans och redan hade genomgått långa och tunga förbandsövningar under sin grundutbildning. Det skulle vara intressant att höra om försvarsministern anser att ett förband är direkt användbart och tillgängligt om en fjärdedel eller hälften av soldaterna i förbandet är nya. 67 (): Det är en mycket precis frågeställning som reser. Han utgår från att regeringens proposition vad gäller försvarets inriktning kommer att förverkligas och vill diskutera mindre justeringar, givet att så sker. Det tycker jag är en konstruktiv och bra infallsvinkel som är en bra grund för diskussionen. Jag tycker att det är ett tydligt och bra svar från försvarsministern om hur det är tänkt att fungera utifrån den stora förändring som kommer att genomföras vad gäller personalförsörjningen. Vi har 100 000 tjejer och grabbar i varje årskull, varav 4 0005 000 i årskullen gör militärtjänst. Att fortsätta med plikt i fredstid där av årskullen inte berörs är svårt. En enig försvarsberedning föreslog därför 2007 och 2008 att personalförsörjningen borde reformeras med frivilligheten som grund. Regeringen har med detta som grund lagt fram förslag för i försvarspropositionen. kommer snart med sitt slutbetänkande. De här frågorna har bäring även på detta. Jag hoppas att det ska bli en så bred samsyn som möjligt där, utifrån det som Försvarsberedningen var överens om. Reformeringen kommer ju att ske i en process framöver, utifrån den inriktning som regeringen har föreslagit och som ska besluta om. Men det återstår mycket arbete. Vi får närma oss en sådan här förändring med ett mått av ödmjukhet. Frågan kommer att beredas ytterligare inom försvaret. Det kommer ytterligare någon proposition. Det kommer kontrollstationer och så vidare. De frågor som nu i ett tidigt skede aktualiserar kommer att kunna diskuteras under resans gång. Jag tycker att försvarsministern har givit ett tydligt och bra svar på en konkret och intressant frågeställning från . 68 Försvarsminister (): Jag vill börja med att faktiskt avvisa ett av de resonemang som förde, nämligen tron att det per definition är billigare med kontrakterade än stående förband. Det bygger delvis på ett missförstånd. Om man ska ersätta en person i ett stående förband blir det inte med en i ett kontraktsförband om inte förmågan samlat kan ernås. Det blir med kanske tre eller fyra om man ska hålla varje befattning löpande tillsatt. Det blir alltså inte billigare på det sätt som Socialdemokraterna tror och hävdar. Vi kan då gå tillbaka till interpellationens huvudsakliga debattämne. Försvarsmakten arbetar just nu med att utforma det nya personalförsörjningssystemet. I de underlag vi har sett framgår det att soldaterna i kontraktsförbanden kan vara individer som tidigare tjänstgjort i stående förband och sedan gått till kontraktsförband. Då kommer de naturligtvis mycket väl övade redan från början. Men det är också så att många kommer att gå till kontraktsförband direkt efter sin militära grundutbildning. Då har de först genomgått en grundläggande tremånadersutbildning, som har föreslagit, och därefter ytterligare utbildning. Den sammanlagda utbildningstiden ligger . Därefter blir de placerade vid kontraktsförband. I Försvarsmaktens underlag som föranledde fråga jag välkomnar också en så konkret diskussion som han har gett anledning till med sin interpellation uppges att av personalen i kontraktsförbanden kan öva . De siffrorna avspeglar en hypotes som Försvarsmakten har använt för att beräkna det ekonomiska utrymme som krävs för övningsverksamheten. Om det sedan blir 20-dagarsövningar eller om av soldaterna genomför nio och en halv dags övning är något som ska anpassas efter förbandens behov. Det kan också vara så att det finns något olika krav på olika typer av förband, om man anpassar övningar till det. Utformningen i detalj är något som både Försvarsmakten och Försvarsdepartementet arbetar vidare med. De stående förbanden kommer också att ha betydelse för utbildningen i kontraktsförband. Befälen kommer att höja sin egen kompetens genom att bedriva mer avancerade övningar än vad som är möjligt med dagens soldater under grundutbildning. De stående förbanden skapar också goda övningsförhållanden för kontraktsförbanden. Sammantaget kommer utbildningstider och tjänstgöring enligt framtidens system att innebära att förbanden kommer att vara betydligt bättre övade än dagens förband. Det gäller för både de stående förbanden och kontraktsförbanden. Vidare är regeringen tydlig när det gäller förhållandet mellan andelen soldater i stående förband och andelen soldater i kontraktsförband. Den övervägande delen, , av soldaterna i arméförbanden kommer att vara soldater som tjänstgör . För att undersöka vikten av att en övervägande del av soldaterna ska vara just kontraktssoldater kommer regeringen att återkomma till med en redovisning i den frågan . Summa summarum i detta första inlägg: Det är inte så att det går att rakt av ersätta en stående soldat med en kontrakterad soldat. Det krävs många fler. Därmed stiger kostnaden. Det är inte så att det är en genväg till att sänka kostnader. Det är inte heller så att det exempel som tar upp i sin interpellation ska ses som något annat än ett beräkningsunderlag, vilket är icke i det här skedet, innan propositionen ens är antagen och behandlad av , ett färdigt kommande utbildningssystem. 69 (): Jag erkänner att jag fortfarande känner en oro för det system som regeringen vill ha för rekrytering och behandling av insatsorganisationen. Jag är oroad över att en övergång till en helt frivillig rekrytering tillsammans med ett stort antal yrkessoldater kommer att leda till en starkt konjunkturberoende rekrytering. Jag är oroad över att en övergång till en helt frivillig rekrytering leder till problem att nå rätt kompetens och därmed rusande personalkostnader. Jag är oroad över att det är inte bara nationella och internationella bedömare som har höjt varningens finger för denna typ av revolution, utan att också Försvarsmakten i sitt underlag betonar att beräkningarna i många avseenden bygger på antaganden och är betingade av stor osäkerhet. Jag är oroad över hur hemvärnet, nationella skyddsstyrkornas förband, ska förvandlas när Försvarsmaktens verksamhet koncentreras till några få verksamhetsställen. Jag är också oroad över att det system som regeringen driver fram i stort kommer att vara anpassat till yrkesförbandens behov och mindre ändamålsenligt för de kontraktsförband som vi socialdemokrater föredrar. I grunden tror jag inte på den förändring som regeringen vill genomföra. Jag vill inte ha ett stort antal yrkessoldater, och jag tror att värnplikten har en viktig roll i den folkliga förankringen. Min fråga, än en gång, till försvarsministern är: Är det möjligt att ersätta användbara förband med en fjärdedel eller hälften av soldaterna till nya förband varje gång? 70 (): Försvaret är viktigt för , och försvaret är ett politikområde där det är bra med en bred samsyn i viktiga principfrågor. Socialdemokraterna är i opposition och vill nu opponera, vilket är förståeligt. Om det skiljer i sak ska vi verkligen ta den diskussionen. Man försöker nu ge sken av att det finns en ravin mellan regering och opposition, fast det snarare i de frågor man tar upp handlar om ett mindre dike. Försvarsberedningen var enig. Försvarsminister och regeringen har lagt fram sitt förslag, mycket noga, utifrån den samsyn som glädjande nog fanns där. har lite tagit som sitt uppdrag i att sänka den enigheten och bygga upp en ravin av det mindre dike som kanske finns. Ett exempel som har nämnt är att ni vill ha färre heltidsanställda än vad regeringen vill och fler kontraktsanställda än vad regeringen vill. Regeringen har sagt att de heltidsanställda ska vara max . Det är en rätt flytande diskussion det kan vara 25, 24 och så vidare. Ni har sagt att något visst mått av plikt i den inledande tremånadersutbildningen skulle kunna vara bra, men helst ska det vara frivillighet. Vi fullföljer ju Försvarsberedningens linje om att tro att det ska fungera med frivillighet. Det går även att diskutera vad har tagit upp i sin interpellation. har givit bra och tydliga svar. Processen får fortsätta. Det ska bli spännande att följa den fortsatta stora och svåra reformen. Men vi har bra på fötterna med regeringens utmärkta proposition, och jag hoppas att det blir en bra fortsatt dialog. 71 Försvarsminister (): Frivilligheten för med sig en lång rad fördelar och kommer att vara starkt kvalitetshöjande. Med frivillighet får vi ett försvar som är användbart för försvarets alla uppgifter. Vi kan lämna dagens ineffektiva ordning med nationell insatsorganisation med mycket låg tillgänglighet på grund av tidigare politiska beslut och en särskild anställd utlandsstyrka. Vi får ett försvar för insatser inom landet, i närområdet och utom landet. Det får inte Socialdemokraterna med sin lösning. Försvarsmakten fortsätter nu arbetet med att utforma detaljerna i morgondagens insatsorganisation. De underlag som togs fram inför propositionen är en viktig utgångspunkt. Utifrån det beslut som fattar kommer regeringen sedan att gå vidare med att implementera och följa upp propositionen. kommer att lämna en slutredovisning . Den kommer att behandla centrala delar i fråga om framtidens grundutbildning. Det gör att det så klart inte, innan ens beslutat om propositionen, går att fastställa detaljer i ett kommande system. Däremot är utgångspunkterna entydiga i propositionen. Kontraktsförbanden är en avgörande del av arméförbanden. Förbanden ska vara kompletta i fråga om materiel och personal. Förbanden ska bestå av personal med tillräcklig utbildning som genomför utbildningar och övningar regelbundet. Jag tycker annars att inlägg var en alldeles utmärkt sammanfattning av Socialdemokraternas försvarspolitik icke något eget alls och mycket oro för alla andra. Jag är mer orolig för deras egen finansiering. som lägger fram kostnadsdrivande förslag om överintagning av värnpliktiga jämfört med vad Försvarsmakten själv efterfrågar, som han inte finansierar, ska han sedan dra ned ett par miljarder . Det är fråga om 8 miljarder under propositionens föreslagna period. Därutöver har han intecknat 1 miljard från utredning, som ännu inte har gått ut på remiss. Därutöver är det fråga om i ökade kostnader för överinskrivning av värnpliktiga jämfört med Försvarsmaktens egendeklarerade behov. Därtill, som vi har talat om i tidigare interpellationsdebatter, löften om grundorganisation och löften om materielprojekt. Detta går inte ihop. Vi står inför en ny nedläggningskarusell i landet om Socialdemokraterna kommer tillbaka och får inflytande över försvarspolitiken igen. 72 (): Som jag sade i mitt första inlägg är personalförsörjning en fråga om den framtida försvarspolitiken. Där råder en stor skillnad i samsynen mellan socialdemokratin och den moderatledda regeringen. Det är deras förslag som går igenom. Vi har sagt i vårt förslag men det var inte det jag ställde frågan om att vi ska ha värnplikten kvar. Det ska jag vidareutveckla i den debatt vi ska ha då. De svar som jag har fått av försvarsministern är egentligen inga svar. Jag skulle vilja ha reda på om det är så att man kan byta ut yrkessoldaterna. Med ett överslag handlar det om 6 500 yrkessoldater. Yrkesarmé ska införa, från det folkligt förankrade förslag som vi har haft tidigare. ska , och de andra se till att det blir yrkessoldater, likt de amerikanska marinsoldaterna, som ska försvara . Det folkligt förankrade försvaret ska försvinna, och ska det bli yrkessoldater det ska stå som yrke i telefonkatalogen soldat med uppgift att fara ut i värden. Det är bra att man är ute i världen. Vi är överens om att när vi gör internationella insatser ska vi ha välutbildade soldater, som har kontraktsanställning i för att kunna utföra det uppdraget, som ska vara ett FN-mandat. Det är viktigt att säga det. Vi tycker att det är viktigt att göra internationella insatser, och de ska göras på FN-mandat. Vi ska ta vårt ansvar för freden och för att skapa fred i världen. Men mellan ert förslag och det som har varit så centralt i under , där man har haft plikten som grund och där försvaret har varit hela befolkningens angelägenhet, är det en jätteskillnad och en stor ravin. Det är inte, som säger, små nyanser. 73 Försvarsminister (): Yrkesförsvar, säger . Försvarsmakten har 15 000 anställda . Det är som en mindre svensk kommun. Det är 9 500 officerare. Vi har en del civila. Vi har också en heltidsanställd utlandsstyrka, det vill säga att när försvaret ska användas anställer , enligt tidigare modell, de soldaterna. Det blir onekligen lätt semantiskt när debatterar. Det är rätt om det står officer i telefonkatalogen. Det är fel om det står soldat, i alla fall om det inte är i utlandsstyrkan i återkommande missioner. Regeringens förslag innebär i kontraktsförband. Det innebär att man har civilt arbete, går in med vissa mellanrum och gör utbildning, beredskap och insats. Vi går inom hemvärnet, som är det helt frivilliga försvaret, från 13 000 aktiva som uppfyller sina kontrakt till 22 000 nästan en dubblering. Det är lätt att se balansen i det förslag som regeringen har lagt fram och som riksdagsmajoriteten förefaller stå bakom. Det är ett fortsatt väl folkförankrat försvar, med en stor bottenplatta i form av ett aktivt, välutvecklat hemvärn med stärkt kvalitet, därutöver av soldaterna i armén i kontrakterade förband med civila jobb, som tar med sig civila kunskaper in i försvaret och militärt ledarskap ut i sina civila jobb, och därutöver stående men tidsbegränsat anställda soldater för att ge omedelbar tillgänglighet. Jag noterar i ännu en debatt att en socialdemokrat icke nämner ordet försvarsförmåga, icke fokuserar på försvarsförmåga vad allting borde syfta till. Ett försvar med högre tillgänglighet och användbarhet för insatser i , i närområdet och utanför närområdet kommer aldrig att nå. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2008/09:559 om en strategi för försvarsindustrin 74 Försvarsminister (): har frågat mig när jag avser att presentera en nationell strategi för försvarsindustrin. En effektivare materielförsörjning frigör resurser för förbandsverksamheten. Den försvarspolitiska inriktningspropositionen, som lämnades till , behandlar principerna för ett mer användbart försvar inklusive frågor som rör materielförsörjningen och principerna för anskaffning och upphandling. Propositionens materielavsnitt behandlar även andra frågor kopplade till materielförsörjningen, bland annat avseende internationella samarbeten och export. ska förses med ändamålsenlig, beprövad och tillförlitlig materiel av god kvalitet och mängd i förhållande till ställda krav och behov. Materielen måste vara interoperabel, det vill säga den måste vara möjlig att använda integrerat tillsammans med andra länder. Försvarsindustrin befinner sig i stark förändring. Den är till stor del utlandsägd, och en betydande del av produktionen exporteras. kan ha en orderstock som till utgörs av export. Försvarsindustrins framtid ligger i internationalisering av utveckling och affärer. Den svenska försvarsindustrin är väl för framtiden, och regeringen stöder denna utveckling både genom att verka för en öppen och transparent marknad inom , som stärker konkurrenskraftiga företag, samt genom ett betydande exportstöd. Regeringen verkställer nu de principer för försvarets materielförsörjning som lades fast redan under den tidigare regeringen men som inte har genomförts till fullo. De principer som framgår av den försvarspolitiska inriktningspropositionen utgör inriktningen i försvarsmaterielfrågorna. I första hand bör materiel vidmakthållas, och uppgradering av befintlig materiel ska ske när det är ekonomiskt försvarbart och operativa krav uppnås. I andra hand bör anskaffning ske utifrån på marknaden befintlig och beprövad materiel. Utveckling bör ske då inget av dessa alternativ är möjligt. Förändringarna inom materielförsörjningen innebär att nya principer för anskaffning tillämpas och att det internationella samarbetet inom såväl materiel- som logistikområdet ökas. Materielanskaffningen ska alltid utgå från Försvarsmaktens operativa behov. Regeringens genomförandegrupp för en effektivare materielförsörjning, ledd av statssekreteraren vid Försvarsdepartementet, visade att resurser kunde frigöras för att användas till operativ nytta. Inför varje större materielanskaffning sker inom en grundlig analys, inklusive säkerhetspolitiska och försvarsindustriella aspekter. Regeringen har för avsikt att återkomma i försvarsmaterielfrågan. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 75 (): har som militärt alliansfri stat en lång tradition av en stark nationell försvarsindustri, som har försett och förser landet inte bara med materiel utan också med kunskap och oberoende samt tillgång till viktiga militära industriella samarbeten. En internationellt konkurrenskraftig försvarsindustri i de delar där det handlar om spjutspetsteknologi, och där har utvecklat världsledande kompetenser, har betydelse såväl ur ett långsiktigt strategiskt perspektiv som ur ett industripolitiskt perspektiv. Det är inte självklart att marknaden har den typ av materiel som behöver. Tillgången till materiel måste vidare säkras inte utan också när vi behöver den i en eventuellt framtida försämrad omvärldssituation. En försvarsindustri baserad i innebär inte bara tillgång till egen produktionskapacitet och kompetens utan också att lättare kan få tillgång till materiel som tillverkas i andra stater. När många efterfrågar en vara hamnar ett litet och militärt alliansfritt land långt bak i kön. Vi vill inte se att tvingas till handlingar eller ställningstaganden för att köpa nödvändig materiel för vårt försvar. Vi måste vidare överväga vad en potentiell förlust i kompetens för industrin och forskningen skulle betyda för svensk handlingsfrihet framöver, för exportmöjligheter, inte minst spjutspetsteknologi för civilt bruk och för ingångna försvarsmaterielsamarbeten. Det gäller särskilt för kompetens och produkter som är strategiskt viktiga för , som till exempel undervattensteknik, detta både ur ett försvarspolitiskt och ur ett näringspolitiskt perspektiv. När besitter kompetens och materiel som andra länder är intresserade av förbättras våra chanser att påverka. Försvarsindustrin i besitter stor konkurrenskraft och kommer att kunna konkurrera med omvärlden om vi ges den typ av förutsättningar som andra stater ger sin försvarsindustri. Därför efterlyser vi en försvarsindustristrategi från regeringens sida. Min fråga till ministern är: Vad blev det av den arbetsgrupp i fråga om en materielindustristrategiplan som tillsattes i strax efter makttillträdandet, när den borgerliga regeringen tog över? Där har inte hänt någonting. Min fråga är: När kommer denna strategiplan? 76 (): har utvecklat en högkvalificerad och mycket kompetent försvarsindustri som betyder mycket för det svenska försvaret och är en viktig industrisektor i det svenska samhället. Försvarsindustrin har utvecklat en mycket hög spetskompetens på olika områden som också har utvecklat svensk forskning, i världsklass, och även givit civila användningsområden inom både försvarsindustrin och annan industri. Som försvarsministern säger går alltmer av försvarsindustrins produkter på export. De internationella förutsättningarna för en sjyst konkurrens på detta område, inte minst inom Europeiska unionen, är av stor betydelse. Och arbetar starkt för detta. Jag vet att försvarsministern har ett stort engagemang i frågan. Vi har också ett betydande exportstöd för att kunna stötta industrin. Det är också så att de svenska försvarsbeställningarna blir färre och att utrymmet för en egen svensk utveckling av försvarsmateriel minskar. Så är verkligheten. Den svenska försvarsindustrins konkurrenskraft, dess lägesfördelar genom att finnas i och det växande intresset för offentligprivat samverkan vad gäller till exempel service och underhåll gör att industrin bör ha goda chanser att, som , kunna vinna många upphandlingar från det svenska försvaret i en tuff konkurrens. Det är bra att försvarsministern deklarerar att regeringen har för avsikt att återkomma i försvarsmaterielfrågorna. De är mycket viktiga för försvaret och självfallet även för den industri som konkurrerar om uppdragen. Om detta blir i form av en uttalad strategi, som vi har varit inne på, som efterlyser, eller på annat sätt återstår att se. Uppenbarligen har försvarsindustrin ändå utvecklats väl under många decennier fram till . pratar väl om försvarsindustrin. Det gjorde även jag. Och där tror jag att vi har en samsyn. Det är en styrka för att ha tunga industrier som är kompetenta och som kan bidra till välfärd och till efterfrågade produkter även inom till exempel försvaret. Så där är vi överens. måste det svenska försvaret ha tillräckliga resurser för att kunna köpa de här produkterna. Då blir kanske stor i orden men rätt liten på jorden när han pratar om försvarsindustrin, för han och den övriga oppositionen vill minska anslagen till Försvarsmakten med . En samarbetspartner inom oppositionen, , vill minska anslagen med , , . Det är klart att man då inte har lika mycket att handla försvarsmateriel för, . Vi ska ha den försvarsmateriel till det svenska försvaret som det behöver. Den ska köpas i konkurrens. Jag hoppas att den svenska industrin är konkurrenskraftig och vinner upphandlingar, men det avgörs på marknaden, som finns. Och grunden för att kunna köpa tillräckligt mycket materiel och ha ett tillräckligt starkt försvar är att man anslår tillräckligt med pengar, . 77 Försvarsminister (): gynnas av en stark försvarsindustri. Vi har det också. Men vägen till detta ser annorlunda ut . Vägen är internationalisering av utveckling. Det är export, och det är partnerskap med andra länder. Det är inte längre en nationellt ägd svensk industri i av neutralitet mellan två block som vi talar om. Så var det förr: en inhemskt ägd industri och ett neutralt . Det var en särskild poäng med egen utveckling och egna särskiljande specifikationer. Det underströk oberoende men också att vi stod ensamma. Det krävde ett långsiktigt statligt partnerskap med industrin. Projekten kunde vara flera decennier långa. Vi hade en världsledande industri, men det blev så klart också förenat med stora kostnader. Det var ett riktigt val då, men det ser annorlunda ut . Det finns inte den sortens resurser längre. Det är heller inte på det sättet att ett litet land kan ha kunskap för att vara så heltäckande. Vi måste samverka med andra. Industrin har sett det här för länge sedan. Det är en ständigt pågående strukturering inom industrin. Den är till dominerande del utlandsägd. Den utvecklar nya projekt tillsammans med andra företag, ofta systerföretag i andra länder. Man anpassar inte bara till ett utan till flera länders behov. Exportandelen är mycket hög. förekommer i orderböckerna. Det är bra därför att försvarsindustrins framtid bygger på internationalisering och samverkan med andra. Och det är en anledning till att regeringen så hårt prioriterar att få en öppen försvarsmaterielmarknad inom EU som präglas av transparens. Det är också därför vi ger betydande exportstöd till svenska försvarsindustriprojekt. Exporten är bra och viktig för . Det slår ut utvecklingskostnader på fler. Vi delar framtidssäkringen av centrala system med andra. Det är säkerhetspolitiskt viktigt. Allt detta sker inom ramen för gällande lag. Där är det intressant att både Vänstern och är emot att staten ger exportstöd. Det är egentligen motsatsen till den linje som här företräder. Men det är ändå dem han ska göra upp med. Vi ska köpa den materiel försvaret behöver så kostnadseffektivt som möjligt. Det är därför principerna för anskaffning och utveckling är tydliga i propositionen.