prot · GW09100 · 2009-04-15 00:00:00 — Alliansregeringen har, precis som tidigare nämnts, arbetat fram handlingsplaner, dels en för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och våld i samkönade relationer, dels en som handlar om prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Jag menar att det här är en av de viktigaste åtgärder som regeringen har vidtagit. Fler åtgärder kommer att vidtas, och andra står på agendan för . Regeringen har skärpt socialtjänstlagen så att stödet till brottsoffer framgår allt tydligare. Vi kommer att ge förbättrat kunskapsstöd till . Vi avser att utvärdera och utveckla arbete med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Vi vill också utveckla program för omhändertagande av sexualbrottsoffer. vill vi ge ökat stöd till kvinno- och brottsofferjourer. måste informationen till brottsoffer bli bättre. Utredningen om stalkning har lämnat sitt slutbetänkande, och det föreslås att ett nytt brott införs som kallas olaga förföljelse. Det här bereds nu i . Arbetet med att minska kriminaliteten i samhället och minska antalet brottsoffer sträcker sig över alla politikområden. Det handlar om att göra hela samhället lite bättre för alla. Alliansregeringens arbete är i full gång för att stärka och hjälpa de människor i vårt samhälle som blir utsatta för brott. Det är ett mycket viktigt arbete, och regeringen tänker se till att brottsofferperspektivet är närvarande i rättsväsendets alla delar. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer, som jag anser slår in öppna dörrar. 42 (): Att bekämpa brott mot person, mot oss vanliga människor, har en högre prioritet hos alliansregeringen än hos den gamla s-styrda regeringen. Oss kristdemokrater ligger det särskilt varmt om hjärtat att sätta den enskilda människan i centrum och att se det lidande som den enskilda människan är utsatt för. Det är enkelt att se brottet som en samhällsföreteelse och kritisera det rådande samhällssystemet. För en oppositionspolitiker kan det ju vara ett sätt att motivera sin existens. Det är viktigt att vi tittar på orsakerna, som alliansregeringen gör. Där kommer man in på en av de viktigaste bitarna, nämligen betydelsen av förmånen att få växa upp i en trygg familj. Jag var hos närpolischefen i , närmare bestämt i . Hans erfarenhet av våld och brott var att även om polisen fick mycket resurstillskott var det framför allt en nödvändighet att få de unga att växa upp i trygga familjer. Detta och en satsning på jobb är de två viktigaste sakerna. Detta är givetvis en komplex materia, och vi har mycket framför oss att göra. En hel del har blivit gjort under alliansregeringen, och mer kommer att göras. Det är nästan så att man tror att oppositionen tycker att vi är för aktiva och kommer med nya förslag, men de behövs. De ger också förhoppningsvis ett resultat framöver. Många saker är på gång. När det gäller människosyn är min personliga övertygelse att människan är till sin natur god och trygghetskrävande. Vad gör då alliansregeringen för att bekämpa våld och hjälpa brottsoffer? Vi har redan nämnt att det finns ett antal utredningar och handlingsplaner: om mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld, våld i samkönade relationer och om prostitution och människohandel. Vi har , utredningen om begränsad användning av personnummer och vi har utredningen om grov organiserad brottslighet. Det är väl att ta tag i saker och ting i samhället och verkligen att fokusera på allvarliga händelser? får vi inte glömma bort de frivilliga organisationer som finns över allt och som får en större och viktigare roll i vårt samhälle för att stödja brottsoffer och även för att förhindra våldsbrott och brott över huvud taget. Det finns brottsofferjourer på 106 platser. Lugna Gatan, RFSL och gör stora insatser. Det är viktigt att se dem som en del av rättskedjan. De spelar en allt större roll, och det är viktigt för staten och att stödja dem. Låt mig gå in på några konkreta saker. Vi förtroendevalda blir ofta utsatta för våld, och detsamma gäller tjänstemän. Det här är farligt. Det är ett hot mot demokratin. Ett exempel är åklagaren , som med fara för eget liv blev attackerad av . Också politiker, bland annat från mitt eget parti men också från andra, har blivit utsatta. Det är oacceptabelt, och det är glädjande att det pågår en utredning i det här sammanhanget. Ett oprovocerat våld medför ofta stort psykiskt och fysiskt lidande. Den utsatte får sin livssituation väldigt negativt förändrad. Även om lidandet kan kompenseras med ett skadestånd kan vi konstatera att de regler som finns är komplicerade. Det tar att få skadestånd. Det är en omfattande process, och det hela måste prövas i domstolar. Sedan kan man få brottsofferersättning, och det kan bli ett annat belopp där. Dessa regler är inte tillfyllest , men vi kan glädja oss dels åt att man kan få stöd från de över hundra brottsofferjourerna, dels åt att vi i alliansregeringen håller på att förändra reglerna för detta. Det ser gott ut för framtiden. tog upp detta med målsägandebiträde, och det tycker jag är viktigt. Det finns faktiskt en alldeles ypperlig utredning, SOU 2007:6, som bereds i . Där talas det om att man ska få juridisk hjälp men också ett personligt stöd. Det är viktigt att detta snart kommer på banan, så att säga. Avslutningsvis: Vi vet att den grova organiserade brottsligheten skadar många människor. Man blir utsatt för utpressning. Man kommer i klammerier med dessa kriminella, och det kan vara svårt att ta sig ur det. Det behövs mod hos människorna i . Ett förslag som inte har tagits upp gäller att man skulle införa en speciell fond för folkligt mod civilkurage, med andra ord. Det är en tilltalande idé som säkert skulle kunna fungera. Men staten kan ju inte prioritera vissa brottsoffer framför andra, och det finns redan regler för detta. Det är dock inget som hindrar att vi skulle kunna få se en sådan fond som är privat eller kooperativ och att man till den skulle kunna lämna avdragsgilla gåvor. Det ser vi fram emot. Sammantaget, herr talman, gör alliansregeringen mycket. Givetvis kan det ske mer men vi är på god väg inte mot att bli av med brottsligheten totalt, men vi tar små steg i taget. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 43 ELISEBEHT () replik: Jag tänkte fråga också om inställningen till brottsskadeersättning. Utskottet föreslår att avslår motionerna 233 och 408 om att utan egen prövning ska utbetala hela den ersättning som fastställs av domstol. bör avslå motionerna, står det på s. 14 i betänkandet. I nästa stycke talas det om en annan motion, som man besvarar med att det har tillsatts en utredning. I det första stycket vill man avslå de två första motionerna, och i det andra stycket så att säga besvarar man den tredje motionen genom att hänvisa till en utredning. Faktum är att förra mandatperioden drev just den här frågan. Det var då inte utan hans företrädare som tillsammans med , och reserverade sig 2005 när ni ville ha till stånd en ändring. , alltså , skulle då inte pröva domstolsbeslut utan helt sonika betala ut det domstolen har fastställt. Det är självfallet en inställning som man kan ha, men har vi den motsatta ordningen här i landet. Från socialdemokratiskt håll har vi försvarat den ordning vi har. uppstår den situationen att ni har förfäktat en uppfattning och , två , har en helt annan uppfattning. Vad har för uppfattning i den här frågan? 44 () replik: Tack så mycket, Elisebeht ! Det är en bra fråga. Den är välmotiverad. Det här är ju ett problem som förekommer och som bland vanliga människor ute i landet uppfattas som en komplex materia. Det är helt rätt. Om vi tittar på hur regelverket och regelsystemet är uppbyggt ser vi att det när det gäller skadestånd är en privaträttslig lagstiftning som ligger till grund för det här. Den lagstiftningen är komplex, och den kan då bli lite kontradiktorisk när den tillämpas, speciellt när ska utbetala och det blir helt andra belopp. Jag vill återigen påpeka att det här är en sak som är under utredning. Vi får se vad som kommer fram där. Att vi har avstyrkt detta ska man inte ta som en negation, utan det är bara ett vänta-och-se-beslut. Jag anser nog att det här är en sak där vi får se framtiden an med tillförsikt. 45 ELISEBEHT () replik: Ja, det är ju här vi skiljer oss åt. Jag menar att ni i betänkandet avslår de här två motionerna. Sedan besvarar ni en tredje motion inte med att det finns en utredning utan med att regeringen har uttalat att den avser att påbörja en översyn av brottsskadelagen . Det är inte detsamma som att man har gjort det. Jag har ingen kunskap om att man har gjort det, men det är möjligt att det kommer. Men detta är faktiskt inte svar på de motioner som ni avslår. Menar ni att det skulle ha varit det skulle ni nog ha skrivit det i betänkandet och inte skrivit på det här sättet. För jag misstänker att det kan finnas fler än jag själv som uppfattar det på det sätt som jag har redogjort för. Det var det ena. Det andra är frågan om stöd till personer som utsätts för hatbrott på grund av sin sexuella läggning eller så kallat hedersbrott. Det finns en nationell brottsofferjour placerad här i i RFSL:s regi med ekonomiskt stöd från staten så har det varit under de senaste fyra fem åren. Det har skett via , via . blir man av med sina pengar och därmed riskerar man att få lägga ned. Man inte bara riskerar, utan man kommer att lägga ned verksamheten här . Vad säger om den saken? , en kollega till , förfogar ju över styrmedlen för . Det är alltså de som har fördelat de här penningarna tidigare, men är de indragna. någon annan information än vad jag har när det gäller möjligheterna för den här jouren att fortsätta med sin viktiga verksamhet och kanhända också sprida den kunskap som man har tillskansat sig under de senaste fyra som man har arbetat på det här sättet? 46 () replik: När det gäller den första frågan får vi avvakta denna utredning och hoppas att den då är i linje med det som har uttryckts i kammaren från vår sida, att det kommer att ske en översyn. Jag förstår att Elisebeht är ivrig på att få reda på det här, men man får ge sig lite till tåls. Men så fort jag vet någonting ska jag kunna överlämna någonting i ärendet. Den andra frågan gällde den här brottsofferjouren i . Det är fortfarande ett lokalt beslut. Det är inte regeringen som fattar beslut om nedläggning av det här. Rent principiellt vill jag säga att det finns ett väldigt stöd för att stödja HBT-personer från den här regeringens sida. Det måste finnas andra anledningar till att den i så fall skulle läggas ned. Det kan jag inte gå in på. Det är samma sak där; jag tror att det är viktigt att sprida den här verksamheten och kunskapen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2008/09:UU13 Globalisering. Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 47 (): avslutar vi arbetet för utrikesutskottets globaliseringsgrupp, som inleddes . Utskottet har fått som tradition att, utöver traditionellt utskottsarbete, också arbeta i självstyrande arbetsgrupper. Arbetsgrupperna har bidragit till ett gott kunskapsunderlag för beslut liksom till ambitionen att alltmer arbeta med forsknings- och framtidsfrågor. Globalisering omfattar så oerhört många aspekter av mänskliga och statliga relationer, så vi tvingades att välja ut några områden att fokusera på: demokrati och mänskliga rättigheter, ekonomi och de finansiella marknaderna, globala miljöproblem, internationell migration och hälsofrågor. Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservation 1 om globalisering och den svenska modellen samt reservation 3 om globalisering, ekonomi och finansiella marknader. Globalisering är ett modernt ord men ingen ny företeelse. Människor har handlat med varandra, förflyttat sig för arbete, studier och forskning under hundratals år. Men allt fler har fått möjlighet att ta del av globaliseringens för- och nackdelar. Vi kan nog vara överens om att globaliseringens olika beståndsdelar har ökat . Många har försökt att beskriva fenomenet och dess karaktär. skrev om globalisering och demokrati att globalisering minskar i avsevärd grad staters och enskilda nationers förmåga att styra samhällsutvecklingen. Det är en nog så intressant analys. Ett faktum är att allt fler länder deltar i den globala ekonomin. Det är något som vi verkligen fått erfara. Det ställs allt större krav på samordnat internationellt agerande, och det ligger en stor utmaning i beslutsfattande bortom nationalstaten. Staters organisation och institutioner har fått nya förutsättningar. Regionernas betydelse har ökat. Vi socialdemokrater tror på globaliseringens möjligheter. De senaste årtiondenas ekonomiska globalisering har skapat ett ökat välstånd och bidragit till att avstånden mellan människor minskat. Kunskapen och förståelsen för varandra har ökat. Globaliseringen är också en källa till oro och otrygghet. Kraven på flexibilitet utan skyddsnät och de snabba ekonomiska ökar osäkerhet och maktlöshet. Människor jagar efter utvecklingen i stället för att styra den. Det internationella kapitalet kommer inte att se till att människor förbereds för arbeten i nya branscher. I stället krävs en stark politisk beslutskraft och facklig-politisk samverkan för att nå framgångar i en global konkurrens. En bärande tanke är att trygghet för människor och investeringar i kunnande är nödvändigt för ökad tillväxt. Vi socialdemokrater är övertygade om att otrygghet och rädsla för att mista sitt jobb inte bidrar till utveckling. Våra strategier är att i solidaritet verka för att globaliseringen sprider välstånd i hela världen och att alla kan känna sig trygga i sina arbeten. ska svenska arbetstagare erbjuda kompetens i världsklass. Den svenska arbetsmarknaden ska erbjuda trygghet och utvecklingschanser för enskilda, så att förändringen blir en positiv möjlighet. När vi 2005 antog ett nytt internationellt program var vi mycket tydliga och varnade för det som sker: Med finansmarknadernas globalisering följer ökad sårbarhet. Finansiella kriser kan få förödande mänskliga konsekvenser. Spekulationsekonomin måste tyglas och ramverket för det internationella kapitalet stärkas. Skatteparadis ska bekämpas med starka medel och så vidare. Dessvärre har dessa farhågor brutalt besannats. Även på EU-nivå har vi länge efterfrågat en reglering av samtliga aktörer, produkter och tjänster på finansmarknaden. Vi har krävt mer insyn, effektivare beskattning, skydd för löntagarnas jobb och pensionsrättigheter, skärpt kontroll av kreditvärderingsinstitut och ingrepp mot chefernas orimliga löner och förmåner. Vissa initiativ har tagits på EU-nivå, men ännu saknas viktig lagstiftning och samordning. Kraftfulla åtgärder måste vidtas mot skatteparadis, skattesmitning och penningtvätt. En europeisk finansinspektion borde inrättas. Vid det avslutade G 20-mötet i får man väl säga att det togs några steg i rätt riktning. Men ambitionsnivån kunde ha varit betydligt högre. Rätt beslut togs, men det kommer inte att ske några omedelbara mirakel, säger ordförande . Alltför defensivt, måste man väl ändå säga. IMF:s resurser ska tredubblas till genom ökade anslag från bland annat och EU. Vi delar Forum Syds uppfattning att IMF måste demokratiseras och ändra sin politik på flera punkter om dessa pengar ska göra nytta för de fattiga. kommer att publicera en svart lista över skatteparadis som vägrar samarbeta. Det är ett första steg mot en ökad transparens, men det behövs en internationell överenskommelse som ger alla länder tillgång till information. Utvecklingsländerna förlorar hundratals miljarder i skatteintäkter. Det internationella kapitalets jakt på snabba och allt högre vinster tar inte alltid mänsklig hänsyn. Det är oacceptabelt att konkurrera om företagens investeringar genom att försämra tryggheten, dumpa löner eller sänka miljökrav. När vi är inne i en världsrecession ökar risken för utnyttjande av arbetskraft, och miljoner riskerar att falla ned i fattigdom. De mänskliga rättigheterna i arbetslivet måste tillgodoses på ett bättre sätt än . för arbetslivsfrågor, , och den globala arbetsrätten måste stärkas. agenda för anständigt arbete måste genomföras. Samtliga EU-länder har ratificerat grundläggande sociala rättigheter. De måste nu uppmuntras att anta och genomföra alla övriga , exempelvis den nya deklarationen om social rättvisa och för en rättfärdig globalisering. har goda förutsättningar att klara framtidens utmaningar. Många internationellt erkända forskare tror på den svenska modellen som en väg till framgång. Det är ingen slump att rankas högt på internationella tillväxt-, utbildnings- och kreativitetslistor. Genom forskning och utbildning, genom att värna arbetsrätten och de sociala trygghetssystemen och genom att stå upp för allas rätt till lika behandling skulle vi ha goda förutsättningar i att ta oss an framtidens utmaningar. Vi måste stå rustade när krisen vänder. De multinationella företagen spelar en avgörande roll i den globala ekonomin. Överallt finns dessvärre alltför många nationella och lokala företag som utnyttjar arbetskraft utöver det mänskligt hållbara. Här har fackföreningar, konsument- och miljörörelser och globaliseringsrörelsen en viktig roll att spela för att skapa opinionstryck. Global Compact lanserades av . Det är ett initiativ med mål att sammanföra företag, , arbetsmarknads- och sociala organisationer för att stödja tio huvudpunkter som berör mänskliga rättigheter, miljö, arbetsrätt och korruption. Global Compact är inte en reglerande institution utan en frivillig sammanslutning som omfattar hundratals företag världen över samt frivilligorganisationer och fackförbund. Ett annat initiativ är CSR, företagens ansvarstagande i samhället. CSR definierades i 2002: Ett begrepp som innebär att företagen på frivillig grund integrerar sociala och miljömässiga hänsyn i sin verksamhet och i sin samverkan med intressenterna utöver vad lagen föreskriver. Eftersom globaliseringen är på mångas läppar har naturligtvis även regeringen tillsatt en grupp som arbetat med dessa frågor, . Rådet har lämnat många intressanta rapporter. En av dem har . Rapporten definierar många områden där det finns mer att göra för att förstärka bilden av , förstärka varumärket och skapa en positiv bild av som handels- och forskningspartner. Jag har redan nämnt vikten av den svenska modellen och att vi ska konkurrera med utbildning och högt kunnande. Men jag kan inte låta bli att läsa ur regeringens globaliseringsråds rapport. Där står: Till följd av de många nya utmaningar som följer av globaliseringen och den ökade mobiliteten förefaller det rimligt att staten investerar i utrikesförvaltningen för att öka dess effektivitet och möta de växande kraven på förmåga att delta i de för våra intressen relevanta internationella processerna. Mycket talar för att skulle behöva öka antalet fasta beskickningar och bygga ut kapaciteten på några av de existerande ambassaderna för att upprätthålla en diplomatisk närvaro i nivå med våra utrikes-, handels- och utvecklingspolitiska ambitioner. Ambassader och konsulat bör vara samlingspunkten för hela den offentliga utlandsrepresentationen och centrum för det allmännas främjande av svenska kommersiella och andra intressen. En ökad samordning av myndigheternas utlandsverksamhet underlättas därigenom, och de fasta resurserna utnyttjas bättre. Det är en rapport som kan rekommenderas för läsning. är ett litet, extremt exportberoende land. Då måste det väl ändå vara fel väg att stänga ytterligare ambassader och konsulat. Det är kortsiktiga besparingar när vi i stället behöver öka vår konkurrenskraft och närvaro i världen. Sammanfattningsvis måste dra fördel av globaliseringen genom att verka för den svenska modellen, för alla arbetstagares rättigheter, kräva solidaritet av företagen och öka närvaron utomlands. Globaliseringsgruppen var tvungen att välja ut vissa delar att fördjupa sig i. Jag har tvingats att välja ut vissa delar att tala om. Men min kollega kommer senare att ta upp andra delar i det här betänkandet. Jag vill passa på att tacka utskottets kansli för engagemang och gott arbete för globaliseringsgruppen, inte minst med samordning och kontakter med våra föreläsande forskare. 48 HANS (): Vi har att diskutera utrikesutskottets betänkande UU13, Globalisering. Få begrepp kan väl tolkas och uppfattas på så många olika sätt som just ordet globalisering. Fråga en varslad metallarbetare i , en boskapsskötare i eller en finansspekulant på och du kommer att få i grunden helt olika svar om vad globalisering är och vad den får för konsekvenser. Det som för den ene är nya affärsmöjligheter är för den andre bara ett fördjupat utnyttjande. Vem vi är och varifrån vi betraktar världen avgör hur vi ser på globaliseringen. I betänkandet säger man att nya möjligheter öppnats för såväl individer och företag som för idéer och information att fritt röra sig över gränserna. Det säger kanske en del om varifrån en del riksdagsledamöter ser på världen. För de ungdomar som har de ekonomiska förutsättningarna att backpacka sig genom eller för de multinationella företag som har kunnat expandera på nya marknader har globaliseringen uppenbarligen gett nya och positiva möjligheter. Men dessa nya positiva möjligheter omfattar knappast de 11 756 personer som dog under sina försök att ta sig in i . Knappast omfattade de heller de småbönder i eller som ser sig utkonkurreras av hårdsubventionerat europeiskt industrijordbruk på sina egna hemmamarknader. Visst kan idéer och information röra sig fritt, i alla fall mellan oss som bloggar, som uppdaterar vår status på Facebook eller som mms:ar hem till våra föräldrar. Men inte rör sig informationen speciellt fritt eller globalt mellan de miljarder människor som aldrig har pratat i en telefon eller för de hundra miljoner barn som inte kommer att gå till en skola. Globalisering är både en verklig process och en ideologisk process. Den är verklig i det avseendet att ekonomin sedan århundraden är global och tenderar att bli allt mer global. Den är verklig också genom att teknologiska framsteg möjliggjort för den minoritet av jordens befolkning som haft tillgång till dessa framsteg att utbyta information och kunskap på ett sätt som vi aldrig sett tidigare i jordens historia. Denna utveckling tillsammans med det ökade internationella samarbetet som vi nu också måste se som en del av globaliseringen är i grunden positiva processer. Men långt ifrån alla delar av globaliseringen sker enligt en naturlag. Det är inga osynliga händer som flyttat makt från demokratiska arenor till de multinationella företagens slutna styrelserum, som systematiskt har befriat riskkapitalisterna från demokratisk styrning, reglering och ansvarsutkrävande. Det är inte heller några osynliga händer för den delen som har genomfört regelrätta korståg mot offentligt ägande som har resulterat i att sektor efter sektor i land efter land öppnats upp för de multinationella företagens kortsiktiga vinstintressen och spekulation. Denna utveckling må beskrivas som om den var från ovan given men är ett resultat av medvetna politiska beslut. Det är den utveckling vi nu ser resultatet av, när sågverksarbetarna vid Färilasågen i , metallarbetare i eller undersköterskor i får betala ett oerhört högt pris för den lågkonjunktur som skapats genom enorma spekulationsbubblor och en oreglerad finansmarknad. För dem och miljoner andra världen över känns nog skrivningarna i betänkandet om att det friare flödet av kapital skapar tillväxt och välstånd som något verklighetsfrämmande. Men precis som den utveckling vi sett i stor utsträckning är ett resultat av medvetna politiska beslut skulle en helt annan utveckling än den rådande kunna vara möjlig. Styrelserummen skulle kunna öppnas upp för insyn. Makten över finansmarknaderna skulle kunna flytta tillbaka till de folkvaldas händer. Internationella finansinstitutioner som och skulle i grunden kunna reformeras och demokratiseras.