prot · GW09100 · 2009-04-15 00:00:00 — För oss inom vänstern och arbetarrörelsen är arbetslöshet aldrig ett individuellt problem utan ett kollektivt problem som kräver kollektiva lösningar. insinuerar att vi i oppositionen i våra gemensamma reservationer lägger över ansvaret på andra länder, att vi är smygprotektionister. Jag tror att får läsa reservationerna en gång till. Skillnaden mellan och oss i oppositionen är att vi vill att bördorna till följd av den här lågkonjunkturen ska bäras solidariskt, gemensamt, i samhället. , hennes partikamrater och den borgerliga regeringen vill att bördorna ska bäras av låg- och medelinkomsttagare, av dem som blir arbetslösa, av dem som är sjukskrivna och så vidare. Den politiken kan vi aldrig ställa upp på. I övrigt bjöd på klassiska nyliberala teorier. Tyvärr, , stämmer de sällan överens med verkligheten. Sambandet mellan avregleringar, privatiseringar och fattigdomsbekämpning finns det oerhört få exempel på runt om i världen. Jag återkommer till detta och skulle gärna vilja att gick från teori till verklighet. Var ute i världen finns de goda exemplen på att dina teorier visat sig fungera i verkligheten? 56 () replik: Jag börjar med det sistnämnda. Ja, , låt mig säga att det finns väldigt många rimligt avreglerade fria länder som jag hellre lever i än jag lever i de länder som och hans parti alltid hyllade. I och de gamla fanns det inte mycket av reglering. Där bet sig fattigdomen fast. Sorry, , ni i Vänstern har ett svagt case. Samtliga länder som drivit den politik som du här pläderar för är länder som haft den uslaste ekonomiska utvecklingen av alla länder. Inte minst de fattiga människorna har där lidit väldigt illa. Om önskar sig ett land där det inte finns någon form av avregleringar hänvisar jag till och rekommenderar starkt en resa till . Där måste få sitt lystmäte. Här diskuterar vi globaliseringen, egentligen inte finanskrisen. var det däremot en debatt här om vårbudgeten en debatt som väldigt mycket kom att handla också om den globala ekonomiska krisen . Jag trodde att jag i mitt anförande lyckades förklara att vi tidigare haft många kriser och att expertisen varit enig om att alla dessa kriser fördjupats genom att protektionistiska strömningar har fått genomslag och att vi även kan se en sådan tendens. Möjligtvis är det inte en hjälp till de personer som omnämnde i sitt anförande. Men jag tror att jag kan garantera att det totalt sett är en hjälp till världen som helhet att vi i kölvattnet av krisen inte får någon form av protektionism och ett skydd av egna marknader. 57 HANS () replik: är väl ursäktad sina något plumpa påhopp, för hon känner mig inte speciellt väl. Jag kan informera om att en enda gång i mitt liv har påverkat mitt politiska engagemang. Det var då jag som elvatolvåring tvingade mina föräldrar att köra mig in till i därför att jag där skulle demonstrera för att de baltiska staterna skulle bli fria. Det är den enda gången i mitt politiska liv som har påverkat mitt politiska arbete alltså både första och sista gången så om det är någon i denna kammare, , som har ett svagt case är det du. Jag vill återgå till min fråga om var de lysande exemplen finns. Det är ändå lite talande att inte kunde prestera några exempel på att hennes nyliberala teoribildning har lyckats. Visst är det väl så vid en titt ut över världen att fattigdomen dramatiskt har minskat . I vilka regioner och länder minskar fattigdomen? Ja, den minskar i länder som och auktoritära diktaturer som fortfarande har ett omfattande statligt ägande och reglerade ekonomier, länder som väl varken jag eller ser som några förebilder. Vi ser också en dramatiskt minskad fattigdom i flera latinamerikanska länder, till exempel och , där man fortfarande har starka regleringar, till och med ökat regleringarna, för att föra tillbaka den ekonomiska makten till den demokratiska arenan. Jag tror inte heller att ser dem som förebilder. I de områden i världen där man däremot har följt receptet som förespråkar, med omfattande privatiseringar, avregleringar och nedskärningar av den offentliga sektorn, har fattigdomen inte minskat. Framför allt är den kontinent på jorden som har påtvingats en nyliberal politik. Vi kan se att antalet fattiga enligt har ökat från 200 miljoner till 390 miljoner . Var finns exemplen på att din politik har varit framgångsrik, ? 58 () replik: Det är lite svårt att bemöta spretiga frågor. Här jämförs äpplen med päron. Jag kan börja med att säga några ord om . är en politiskt auktoritär regim, men när det gäller de ekonomiska bitarna har haft ett betydande mått av positivt seende på privat ägande och privata initiativ. Det har tvärtom utnyttjats och uppmuntrats. Man har haft någon form av outtalad princip om att politiken sköter politikerna om och att företagsamheten får relativt fria händer. Utan dessa relativt fria händer hade man säkert inte fått en utveckling till stånd i . Var finns då exempel där det har gått bra? Jag skulle vilja påstå att de allra flesta industrialiserade länder har fått uppleva en snabb tillväxt, en hög tillväxt, en minskning av fattigdomen och en ökning av välståndet för alla. Därmed är det inte sagt att alla har fått en lika stor ökning av välfärden. Men att tillväxten har gynnat i stort sett alla tror jag att de allra flesta är överens om. kan du säga att om det inte blir 10 procents ökning av välfärden för alla är det inte bra. Men då har lagt på en alldeles speciell och egen norm för hur man ska bestämma, värdera och bedöma hur en fördelning ska se ut. Det finns andra sätt att resonera på, . Man kan till exempel använda sig av ett välkänt kriterium, Paretokriteriet, som säger att världen har blivit bättre om alla har fått det bättre utan att någon har fått det sämre utan att lägga någon restriktion på att alla ska ha fått det lika mycket bättre. Problemet med rättvisa är att det inte finns någon entydig definition på hur rättvisa ska se ut. Det är precis som att skönhet ligger i betraktarens ögon. 59 () replik: Jag tyckte att mycket av det som sade var sympatiskt eller utgick från en sympatisk grundhållning om vikten av att skydda frihandeln och värna mot protektionistiska tendenser. Men jag är lite orolig för att ser spöken mitt på ljusa dagen om hon tycker sig se protektionistiska tendenser inom Socialdemokraterna, och . I svensk politisk kultur har vi kommit fram till att frihandel är bra och att frihandel är självklart. Frågan om frihandel eller protektionism är inte något som debatteras seriöst i svensk politik. Vi har till och med gått så långt att vi nästan på ett lite förenklat sätt för en debatt om frihandel som utgår från att frihandel alltid är bra under alla omständigheter. Under utskottsarbetet med betänkandet vill jag minnas att har försökt att nyansera det som har varit lite överdrivet frihandelspositivt. Det gäller de små överdrifterna som ibland kryper in när man förenklar. har själv försökt att nyansera den bilden. Jag vill minnas att hon påpekade att det finns länder som har skyddat sin industri under en uppbyggnadsfas för att sedan efter detta kunna dra full nytta av frihandelns fördelar. Det finns nyanser, och man måste vara medveten om nyanserna. Jag tycker att förenklar lite väl mycket i den här diskussionen. Var har du sett dessa protektionistiska tendenser i denna kammare? 60 () replik: Det var också en svår fråga! Det är ett konstaterande som bygger på de diskussioner som förts kanske inte främst i den här kammaren men som förts internationellt. har tagit upp hur G 20-länderna har agerat mellan det senaste mötet och det näst senaste mötet. De har i land efter land kanske inte i alla 20 länder infört olika typer av skydd för sina egna industrier, det vill säga protektionistiska åtgärder. Det smyger sig in i krisen. När det är kris och svårigheter har den typen av tänkande mycket lättare att slå rot än när allting utvecklas i positiv riktning. Vi har sett trots att vi trodde att vi var vaccinerade mot detta efter 30-talskrisen att det kommer igen på precis samma sätt som tidigare, gissningsvis med precis samma argumentation. uttalanden om att skydda sin egen bilindustri och sina egna väljare är betecknande. Men jag har inte refererat till protektionistiska uttalanden som har gjorts i den här kammaren. Det har inte heller varit min avsikt. Däremot kan man mellan raderna ibland läsa och undra vad det är för argumentation som ligger bakom. Är det något förtäckt krav på ett skydd eller något annat? Med så tydliga glasögon tycker jag att man kan läsa. 61 () replik: Låt mig sammanfatta debatten om frihandeln så att vi alla här i kammaren är goda frihandelsvänner, även om det finns någon form av nyansskillnad. I några av partierna i det röd-gröna blocket vill vi gärna arbeta för att frihandel ska vara rättvis medan den borgerliga sidan hoppas att den ska vara det något förenklat. Det finns en annan sak som sade i sitt inlägg som jag också tyckte hade en sympatisk grundinställning som tillför något till debatten. Det gällde frågan om företagens ansvar. Det är viktigt att kräva att företagen tar ansvar, men det är också viktigt att inte bli naiv. Företag är ändå organisationer som agerar på ett sätt som, om de var vanliga människor, skulle klassa dem som psykopater. De är egoistiska, och de jobbar utifrån ekonomiska ändamål, inte utifrån moraliska ändamål. De ska vara på det viset utifrån det sätt de är uppbyggda. Man kan kräva att företag ska sköta sig, men man kan inte tro att de i grund och botten är goda. Det är en naiv inställning. Det är viktigt att ha den nyansen i beaktande. Vi har i vår reservation skrivit att vi också vill verka för att svenska företag blir internationella föregångare för de etiska riktlinjer för näringslivet som antagits av bland annat och . Det gäller inte minst de statliga bolagen. En viktig del i företagens sociala ansvar är att sluta internationella ramavtal med fackliga organisationer. Man ska inte vara nativ och tro att företag i grund och botten är goda, men jag tycker att den här skrivningen är bra. 62 () replik: Det är så rätt så att vi inte ska vara naiva. Det är fullständigt korrekt, som påpekar, att företagen ska agera enligt de regler som står angivna i aktiebolagslagen. Det är att bereda ägarna vinst. Vi kan tycka att det är en torftig drivkraft, men så står det i lagen. och den ledning som inte agerar på det sättet riskerar att bli stämda av sina aktieägare för att de har frångått de regler som de agerar under. Det är viktigt att ha detta med sig i minnet. Vi ska också ha klart för oss hur företag agerar och vad det är för drivkrafter de verkar under. Det är precis i det sammanhanget som vi politiker inte ska retirera från vår uppgift. Vi kan inte överföra ansvar på företag, det ansvar som vi själva inte vill ta. Det är därför jag tycker att CSR-forum är ett sätt för politiker att undandra sig det som vi ska göra. Vårt jobb är att etablera regelverken enligt vilka företag ska arbeta. Jag tror att det är viktigt att hävda detta gång på gång och inte slå ifrån oss och säga: Låt någon annan göra det, så slipper jag det obehagliga jobbet med detta. Låt mig också säga några ord om det styrande inslaget. På slutet här kom just kommentaren från sida: Vi vill att frukterna från globaliseringen ska fördelas rättvist. Det är precis ett sådant argument som av politiker alltid har använts som ett redskap och som ett alibi för att få styra och ställa. Det är för att korrigera det som andra krafter skapat som politiker säger: Jag ska ha rätt att ge bidrag, jag ska ge rätten till transfereringar, jag ska ha rätt att lagstifta, jag ska ha rätt att beskatta, därför att jag har definierat ett mål som jag ska uppnå. Detta trots, som jag påpekat tidigare, vi inte riktigt vet hur vi ska operationalisera begreppet rättvisa, för det finns ingen entydig definition på detta. Men just det målet ger politikerna incitament att agera. 63 i (fp): Mänskligheten har gjort enorma framsteg på hälsoområdet, men den globala ojämlikheten på hälsoområdet är skriande. Den ökar dessutom . Det konstaterar utskottet i det betänkande vi nu debatterar. besökte jag i , en organisation som är oerhört viktig för att minska sjukdomar och förbättra hälsan för jordens befolkning. Det är en organisation som stöder med i bistånd. Jag besökte avdelningen som jobbar med sexuell och reproduktiv hälsa. Osäkert sex är den andra största dödsorsaken bland världens fattiga. De avlider i hiv/aids, vid förlossningar efter oönskade graviditeter eller efter osäkra aborter. Det beror på brist på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, med andra ord brist på familjeplanering, preventivmedel och säkra aborter. 183 miljoner kvinnor i världen vill inte ha fler barn men har inte tillgång till preventivmedel. Vi är långt ifrån att uppnå millenniemål 5 b om universell tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa. stöder insatser som syftar till att göra aborter fria, säkra och lagliga för alla kvinnor. är ett av de länder som leder arbetet internationellt när det gäller att lyfta fram sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Vi avsätter i kampen mot hiv och aids. Men det här arbetet som vi bedriver möts av starkt motstånd. motarbetade under president tid familjeplanering och sådana biståndsinsatser runt om i världen. Som tur är verkar den nye presidenten vara på väg att ändra på detta. En annan motståndare är den katolska kyrkan, men tyvärr är inget skifte på påvestolen aktuellt. inledde påven en Afrikaturné. Jag tror att ingen har missat hans dödsbringande budskap att kondomer inte bekämpar aids. Detta förkunnades i en region där av världens hivsmittade lever. I lät en romersk-katolsk biskop bannlysa en läkare som utfört abort på en gravid våldtagen nioårig flicka. Även offrets mor, som tillät ingreppet, blev exkommunicerad av kyrkan. Efter våldsamma protester världen över nyanserades beslutet. Det nya budskapet är att enbart läkare som systematiskt utför aborter ska bannlysas. fick belgiska liberaler med sig sitt parlament på att stödja en resolution som kräver att ska framföra en officiell protest till Heliga Stolen. riksdag borde inspireras. Vi liberaler anser att borde framföra en officiell protest till Heliga stolen för dess inställning till sexuella och reproduktiva rättigheter som hotar kvinnors hälsa. Katolska kyrkans fundamentalistiska syn på preventivmedel och aborter måste ifrågasättas med kraft i en värld där miljontals människor drabbas av hiv och uppskattningsvis 70 00080 000 kvinnor och flickor dör på grund av farliga illegala aborter. är världens största kyrka med ungefär 1,1 miljard anhängare. Dess kompakta motstånd mot preventivmedel, fri abort, homosexualitet, stamcellsforskning med mera utgör ett hot mot människans frihet och utveckling i världen. misslyckades EU:s medlemsstater att enas om en gemensam uppfattning om sexuella och reproduktiva rättigheter vid FN:s kvinnokommission. Abortfientliga länder som , och satte krokben. politiska oenighet får i förlängningen förödande konsekvenser för den globala folkhälsan. Tillgången till preventivmedel, mödrahälsovård och ytterst lagliga, fria och säkra aborter är ödesfrågor för både kvinnor och män. De svenskar som vi skickar till i valet har en viktig uppgift att få alla européer att inse detta. skrev 60 katolska grupper ett öppet brev till påven och varnade för att förbudet mot kondomer riskerar miljontals människors liv. Jag tycker att det är utmärkt att det belgiska parlamentet vågar ta debatten med katolska kyrkan, och jag uppmanar riksdag att göra likadant. 64 (): borde kammaren ha varit full av ledamöter som vill vara med och debattera globaliseringens effekter och konsekvenser, enligt mitt förmenande. Att diskutera globalisering är inte att sitta i en satellit och åka runt jorden som utrikespolitiker och tycka att det som händer där nere ser spännande ut, utan det handlar faktiskt om de lokala samhällenas, ländernas, regionernas samverkan och hur den fungerar dem emellan. Vi har i den kommitté som har arbetat under i utskottet försökt att förstå vad som är karakteristiskt för globaliseringen, vad som är kännetecknande och vad vi kan lära oss av den. Vi kan också konstatera att mitt under det här arbetet har vi fått vara med om två stora händelser, nämligen klimatfrågan som har blommat upp och inte minst finanskrisen som är typiska exempel på globaliseringseffekter. Men vi befinner oss fortfarande, skulle jag vilja säga, i ett sökande skede när det gäller vad globalisering är och hur den fungerar. För min del är det betydligt mer än en handelspolitik som är rätt utvidgad. Det finns ingen enhetlig definition av begreppet globalisering. Vi kristdemokrater ser globaliseringen som en ny möjlighet till utveckling i världen. har en definition som innebär: Globalisering syftar i vid mening på handel, gränsöverskridande investeringar och kapitalflöden samt utbyte av information och teknologi mellan länder. Men personligen anser jag att även mjukare begrepp som kultur, miljö, attityder och inte minst livsåskådning ska omfattas av begreppet globalisering, eftersom de har samma tendens. Globaliseringens karaktär gör att kultur, miljö, attityder och livsåskådning blir alltmer tillgängliga för allt fler och att utbytet är omfattande. Nationsgränsöverskridande investeringar, handel och kapitalflöden kräver ökad öppenhet och tillgänglighet. Det är en viktig del av begreppet globalisering. Globaliseringen har framför allt möjliggjorts av minskade kommunikations- och transaktionskostnader till följd av teknologiska framsteg och politiska beslut. Globaliseringen ger oss nya möjligheter och utmaningar. Den innebär att världens nationer knyts närmare varandra, vilket ger goda förutsättningar att stödja och hjälpa varandra. är ett litet beroende land i en snabbt föränderlig värld. Kulturella, politiska, ekonomiska och andra förändringsprocesser som brukar kallas globalisering påverkar vare sig vi vill det eller inte. Men om vi agerar på rätt sätt är globaliseringen en positiv kraft som vi kan ta vara på. Globaliseringen ger oss flera möjligheter att öppna upp för mänskliga rättigheter, för frihet, yttrandefrihet och för spridning av demokrati och rättssamhällets principer. Det är kanske det allra viktigaste med globaliseringen. Vi får inte glömma att globaliseringen, och i synnerhet internationell handel, har varit den enskilt viktigaste komponenten bakom den svenska ekonomiska tillväxten . För att inte drabbas av globaliseringens nackdelar måste forma en flexibel och dynamisk ekonomi med investeringar i utbildning, forskning, teknik och ett bra näringslivsklimat. Globaliseringen möts bäst med öppenhet och inte slutna gränser. Rätt utnyttjad utgör globaliseringen en möjlighet till framsteg i och i resten av världen. ställer globaliseringen krav som vi inte kan bortse från. grundsyn på globalisering har inte förändrats med finanskrisen, men finanskrisen visar att länder måste stötta varandra. Finanskrisen ställer utvecklingen på ända för oss. Politiker, ekonomer och massmedierna har ofta talat om bristen på arbetskraft. kan vi se hur finansvärldens nonchalanta risktagande leder till uppsägningar och arbetslöshet, alltså motsatsen, i all hast. Rädslan för en överhettad ekonomisk tillväxt vägde tyngre än insikten om och förståelsen för bankkollapser på grund av dåliga lån. Och det gick fort. Den nu vunna erfarenheten av den globala finanskrisen är att penningplaceringar sker globalt med digital hastighet, att man inte i samma tempo hinner bedöma och hantera ekonomiska säkerheter och deras värden och att misstag inom finansvärlden sprids worldwide. Vad kan vi lära av finanskrisen så här långt? Jo, att krav på regleringar och övervakning, för det måste vi ha, måste drivas av EU i relation till andra globala ekonomiska aktörer. Här är alldeles för litet. är inte globalt i sig. Finanskrisen är förvisso en ekonomisk kris där bristen på korrekta transaktioner slår hårt mot våra samhällen, men i verkligheten är det en förtroendekris. Det är en förtroendekris som endast kan lösas med en ansvarsfull och god etik. Ingen reglering är så bra att den kan undanröja de negativa drivkrafterna som finns hos personer med oärliga och oetiska syften. Girighet är en sådan farlig drivkraft. Människors bristande etik gör att det alltid kommer att finnas element av ekonomisk girighet nära de finansiella verksamheterna. Insyn, öppenhet och kontroll måste utvecklas. Därför måste reglering och tillsynsarbete kombineras med en diskussion om värdegrund och etik i näringslivet och i den finansiella sektorn i synnerhet. vill se en värdekommission som ska granska näringslivets agerande i stort och föreslå uppförandekoder för olika delar av näringslivet. En viktig fråga är att beskriva hur ersättningssystem till olika befattningshavare påverkar risktagandet ett risktagande som leder till att den finansiella stabiliteten hotas och att samhällsekonomiska kostnader därmed uppstår som vi alla får vara med och betala. Här behövs också en diskussion om hur kostnaderna för finansiella kriser ska fördelas så att statens ingripande inte leder till ett ökat risktagande för att banker och finansinstitut inte tillåts gå omkull. ser klart positiva möjligheter med globalisering. Det gäller framför allt möjligheten till spridning av demokrati, mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och rättssamhällets principer. Vi vet att det blir allt svårare för skumraskregimer att gömma sig och dölja sitt handlande mot de samhällsmedborgare de har ansvar för. Globaliseringen har ytterligare en viktig dimension. Det är att vi med den globala informationen och beslutskraften har fått verktyg för att möta nationsgränsöverskridande problem såsom klimatfrågan och övriga miljöfrågor. Här blir de global-regionala beslutsorganen som EU med flera oundgängliga politiska verktyg. Det finns för- och nackdelar med globaliseringen. Nackdelarna är spridningseffekten av ekonomiska och politiska kriser, spridning av internationell brottslighet och spridning av sjukdomar och ohälsa. Fördelarna är att vi kan utveckla politiska verktyg mot klimat- och miljöproblem, att vi kan förbättra människors vardagsliv genom större politisk öppenhet och att vi kan bedriva nationsgränsöverskridande freds- och biståndsarbete. Vår uppgift blir att förstärka fördelarna och att bekämpa nackdelarna. Vi kan inte välja bort globaliseringen. Den är här för att stanna, och vi har att forma dess politik. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkande UU13. 65 (): Aldrig någonsin har så många människor runt om i världen på så lyfts från fattigdom till välstånd som under . Världshandeln ökar, informationsutbytet växer, kommunikationsmöjligheterna förbättras och länder som har varit stängda öppnar sig mot omvärlden för att ta några exempel. är dock en mycket stor del av jordens befolkning fattig, svältande, utan skola och utan hälso- och sjukvård. Dessutom är många, många människor hemlösa eller lever i slumområden och flyktingläger. Fattigdom mäts inte enbart i inkomst per person. Global utveckling och minskad fattigdom skapas inte enbart genom att människor har mat för dagen utan genom alla människors möjlighet att ta till vara sin kraft i ett demokratiskt samhälle där alla har tillgång till god hälsovård, utbildning och arbete. Dålig hälsa, analfabetism och brist på inflytande är och förblir fattigdomsbevis. Bland de fattiga i världen har kvinnor och barn minst inflytande över samhällen och över sina egna liv. Jag vill påminna om FN:s åtta millenniemål som är förpliktande. Handling krävs på alla nivåer, av kommuner, av regioner, av regeringar och av multilaterala institutioner. Oavsett om länder samarbetar om jordbruksfrågor, sjukvårdsfrågor, folkhälsofrågor eller när det gäller säkerhetspolitik så är hållbar global utveckling ett mål i samarbetet. En hållbar global utveckling skapas inte enbart genom frihandel, skuldavskrivningar eller bistånd. För att öka välståndet och minska fattigdomen krävs att många faktorer samverkar.