prot · GW0968 · 2009-02-11 00:00:00 — Men det har blivit organiserat av kriminella gäng, och våldsinslag har kommit in i de svarta branscherna. Låt oss alltså tillsammans säga nej till svartarbete och tillsammans motarbeta den grova organiserade brottsligheten! I detta anförande instämde (). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 20 §.) Föredrogs betänkande 2008/09:KU11 demokrati. 40 (): I betänkandet demokrati behandlas 32 motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2007 och 2008. Motionerna rör begreppet stad, revision, den offentliga partifinansieringen, det politiska förtroendeuppdraget och frågor om delaktighet, jämställdhet, pensionärsråd och trängselskatter. Ett enigt utskott avstyrker samtliga motioner, men jag vill ändå lyfta fram den utredning av det kommunala partistödet som beslutade om. Där var uppdraget att se över det kommunala partistödet. Utvärderingen leddes av och redovisades i form av en rapport från kallad Utvärdering av det kommunala partistödet. Kommuner och landsting har haft rätt men inte skyldighet att ge ekonomiskt stöd till partierna. I förarbetena till kommunallagen 1991:900 framhölls att stödet bör ses som ett allmänt samhälleligt stöd för att förbättra partiernas möjligheter att utveckla en aktiv medverkan i opinionsbildningen bland medborgare och därigenom stärka den kommunala demokratin. Då utvärderingen visar att det råder osäkerhet från både kommunernas och partiernas sida när det gäller utrymmet för att använda det kommunala partistödet föreslår ett enigt utskott att tillkännager för regeringen att en översyn bör ske av kommunallagens bestämmelser om partistödet i syfte att undanröja denna osäkerhet. Jag som socialdemokrat vill med detta yrka bifall till utskottets förslag. 41 (): Diskussion och samtal om demokratifrågor måste alltid pågå. Då många av mina kolleger riksdagsledamöter har en bakgrund som kommunpolitiker och följer lokal- och regionalpolitiken noga är det naturligt att lagstiftningen på detta område särskilt uppmärksammas. Kommunallagen ger visserligen stora möjligheter för kommuner och landsting att utforma ett väl fungerande demokratiskt system med medborgarinflytande och transparent beslutsordning, men av de många motionerna 32 till antalet som behandlas i betänkandet förstår man att det kan finnas vissa behov av lagändringar. Jag tänker uppehålla mig vid ett par motioner och särskilt redovisa utskottets förslag om tillkännagivande i fråga om översyn av det kommunalpolitiska partistödet. föreslår en genomgripande analys av vilka effekter nuvarande utformning av den offentliga partifinansieringen har för partierna när det gäller demokrati, idéproduktion och opinionsbildning. I en interpellationsdebatt vid framhöll statsrådet att partistödet har utformats på ett sätt som beaktar partiernas roll i demokratin och som respekterar deras självständighet i förhållande till staten. Statsrådet framhöll vidare att utgångspunkten även fortsättningsvis borde vara att det är de politiska partierna som själva har att bestämma hur stödet ska användas i det partipolitiska arbetet. Hon var inte beredd att ta några initiativ i den riktning som motionären föreslog. Utskottet har inte gjort någon annan bedömning än den justitieministern redovisade . Flera motionärer tar upp frågan om pensionärsråd och deras roll i en levande demokrati. Frågan om att i lag reglera pensionärsråden har varit uppe tidigare. lämnade 2000 en rapport som byggde på enkäter och jämförelser med andra länder. Slutsatsen blev att det var osäkert om lagstiftning verkligen skulle leda till större inflytande. avstyrkte socialutskottet en motion om lagstiftning om pensionärsråd. Utskottet gjorde samma bedömning, nämligen att det var osäkert om en lagstiftning skulle leda till ökat inflytande. Äldreberedningen Senior 2005 framhöll att människor i alla åldrar måste omfattas av arbetet med att utveckla inflytande och delaktighet. Pensionärsråden kunde inte kompensera bristen på äldre personer i politiskt valda församlingar. KU gör ingen annan bedömning än den socialutskottet tidigare gjort och som ställt sig bakom. Utskottet föreslår på eget initiativ att tillkännager för regeringen vad utskottet anför om behovet av en översyn av det kommunala partistödet. har kommuner och landsting haft rätt att ge ekonomiskt stöd till partier som är representerade i fullmäktige. Stödet ska ses som samhälleligt stöd för att förbättra partiernas möjligheter till opinionsbildning och därmed stärka demokratin. Partistödet ska uteslutande användas till den partiverksamhet som är knuten till kommunen eller . Riktigt så fungerar det inte . Det finns flera exempel på att det lokala stödet används för att finansiera regional och central partiverksamhet. Den utredning som KU tillsatte 2007 kom fram till att det finns anledning att se över nuvarande regler. Det gäller bland annat partistödets former och var gränsen går mellan stöd till partierna och stöd till förtroendemannaorganisationen. En översyn behövs enligt utskottet för att undanröja den osäkerhet som råder från både kommunernas och partiernas sida när det gäller utrymmet för att använda partistödet och för att uppnå en högre grad av transparens när det gäller kommunernas och landstingens utbetalningar av stödet till partierna. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 42 (): har vi att behandla två betänkanden som lite grann går in på varandras områden: demokrati och regional demokrati. En del av de principiella frågor som rör även kommunerna kommer att behandlas i nästa betänkande, om regional demokrati. Den kommunala demokratin och det kommunala självstyret är en vital och grundläggande del av det svenska folkstyret. Därför känns det angeläget att få diskutera det här i riksdag. Jag tänkte beröra två ämnen som också tidigare talare har berört, nämligen behovet av en översyn av partistödet och något kort om det politiska ideella uppdraget. Som tidigare talare har sagt har det på KU:s initiativ skett en översyn av det kommunala partistödet. Den visar ju också att det kommunala partistödet är viktigt för demokratin i och att det numera har en stor betydelse för finansieringen av partiernas verksamhet. På den lokala nivån visar översynen att av partiernas intäkter kommer från partistödet, och på den regionala nivån är det . Det ska erkännas att vi i kände viss tvekan när man inledde denna översyn, för partistödet är olika och måste kunna se olika ut i olika kommuner, och det måste kunna hanteras olika av olika partier. Men jag tycker att den översyn som har gjorts visar att det finns anledning att göra en fortsatt översyn av partistödet. Vi kan se att utformningen skiftar. Det är viktigt med en transparent jämförelse. Man räknar in politiska sekreterare, kanslier, lokaler och så vidare på olika sätt i de olika kommunerna. Det är i grunden inte något problem, men det gör det svårare för oss väljare att se hur pengarna används. Den viktiga delen anser jag är att partistödet ska avse just den partiverksamhet som är anknuten till den kommun respektive det landsting där det utbetalas. Även överföring av partimedel berörs i KU:s rapport. Där ser man att det skiftar också mellan partier. Det beror mycket på att partierna har olika uppbyggnader och använder resurserna på olika sätt. Men vi kan också se att det här minskar i omfattning hos de flesta partier. Det utredaren lyfte fram, som pekar på ett behov av en översyn, gäller just partistödets former, att det ska klargöras vad ett partistöd är och att det ska tillämpas på samma sätt överallt. Men det handlar också om ett krav på betalningsmottagarna. Vad krävs för att ett partistöd ska utbetalas i en kommun, i ett landsting? Vilka krav har vi på att det ska finnas till exempel en juridisk person på orten som tar emot partistödet? Det är något som jag kan tycka är självklart. Utredaren pekar också på att det är en otydlighet i regleringen. Mycket av praxis kring det här har utarbetats via förarbeten och praxis som har utvecklats . Det kan finnas skäl att titta på hur lagstiftningen kan bli tydligare. En översyn av partistödet är alltså på sin plats. Men det är viktigt att det sker med respekt för såväl föreningsfrihet som det kommunala självstyret. Och självklart ska skattepengar användas endast på avsett sätt. Det är särskilt viktigt att det sker i det här fallet när det egentligen inte finns någon annan offentlig kontroll. Det är också viktigt för väljarna att kunna jämföra hur partistödet används i olika kommuner men även att det är en ökad transparens i partierna. Det finns också skäl att undanröja den osäkerhet som finns om tillämpningen av lagstiftningen. Vi har motioner i vårt betänkande som berör det politiska ideella uppdraget, och det är en mycket viktig del i politiska liv. Vi har sett en utveckling mot en ökad professionalisering av politiken men också en förändrad syn på det politiska uppdraget, inte minst från de yngre generationerna som också lite grann utmanar formerna för det politiska systemet och inte minst de politiska partierna. Det har funnits en vilja från politiken att antalet förtroendevalda ska öka, men vi kan konstatera att antalet förtroendevalda i minskar. Vi ser också att antalet avhopp ökar. Inte minst kan vi konstatera att det ofta är unga, och bland de unga är det till övervägande del kvinnor som lämnar sina förtroendeuppdrag. Det finns skäl för oss att ha en diskussion om det. Vad beror det här på? Hur kan vi motverka en sådan utveckling? Representativitet är viktig. Utan delaktighet och legitimitet hotas vårt demokratiska system. Det här är en viktig utmaning. Jag tror inte att det handlar om, som det i motionerna fokuseras mycket på, arvoden och förmåner, utan jag tror att det handlar om makt och inflytande, om att vi som politiker inte bara ska ha ansvar utan också makt. Vi ska ha en reell möjlighet att vara med och påverka i vårt uppdrag. Då är jag tillbaka där jag började, med demokrati och självstyre. De delarna hänger ihop. Demokratin förutsätter självstyre, och utan makt finns det inte en vilja att ta det ansvar som ett politiskt uppdrag kräver. Med det vill jag yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. 43 i (fp): Vår demokrati är en för det svenska samhället, och för att demokratin ska fungera måste vi också ha politiska partier. Det är därför som vi i kommunallagen tillåter kommuner att betala ut kommunalt partistöd för att stimulera partierna och se till att vi har livaktiga partier på nivå. Det är bra att utskottet har enats om det här tillkännagivandet till regeringen om en översyn av den här lagen för att vi ska få en tydlig lag och för att vi ska få bort den osäkerhet som råder om hur pengarna kan användas men också för att se om vi i högre grad kan öppna för insyn och öppenhet när det gäller hur kommunernas pengar används. I många länder, som i , och , finns det generella rättsliga regler för att garantera öppenhet och insyn i partiernas finansieringskällor, oavsett om det kommer från kommunen eller någon annan. Sådana regler har vi inte i . I samband med våra folkomröstningar poppar det ibland upp sådana här diskussioner. Vilken sida har mest pengar? Är det ja-sidan eller nej-sidan? Är det därför resultatet blev som det blev i folkomröstningen? Är det därför den politikern säger som hon säger, för att hon får pengar därifrån eller inte? kommer sådana diskussioner upp. För del är vi positiva till att på något sätt införa motsvarande öppenhet och insyn i , så som våra grannländer har. Däremot anser vi inte att det bör ske genom rättsliga regleringar, utan det är någonting som vi partier tillsammans borde kunna komma överens om. Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde (). 44 (): Det är inte alltid som så här många ställer upp på ett anförande när det är ett enigt utskott. Men jag tror att det i det här fallet beror mycket på att vi är många som är väldigt intresserade av kommunpolitik och då också demokrati. Själv har jag suttit i kommunfullmäktigeförsamling i . Ränderna går liksom aldrig ur, utan man talar gärna lite om kommunpolitik. Vårt samhälle är i ständig förändring. Det som gällde för 100, 50 eller till och med har successivt förändrats på många områden, till det bättre i många avseenden och kanske till det sämre. Att upprätthålla och stärka de demokratiska grundvärderingarna på nationell och regional nivå och på kommunnivå är en process som måste fortlöpa, diskuteras och säkert då och då också leda till revideringar för att det ska förbli en vital och stark angelägenhet som stärker sammanhållningen, de mänskliga rättigheterna och andra för människorna viktiga principer vad gäller integritet, människovärde och alla människors lika värde. Jag vill nu ta upp bara några av de frågor som det här betänkandet innehåller. Jag ska säga något om det kommunala partistödet. I utvärderingen när det gällde att se över det kommunala partistödet, som KU beslutade om 2007, framgår det att det kommunala partistödet används och utformas lokalt på vitt skilda sätt, också när det gäller omfattning. Bland annat råder det oklarheter i både lagstiftning och praxis om vad som är en del av partistödet. Detta plus kommuners olika syn på partistödet och dess användning har i dagens betänkande föranlett KU att ge regeringen till känna vad utskottet anfört om behovet av en översyn i fråga om det kommunala partistödet. Det är ett viktigt tillkännagivande. Det är tydligt att det behövs ett klargörande och ett mer stringent regelverk avseende begreppet kommunalt partistöd. Jag ska säga något om frågeställningar som handlar om det ideella förtroendeuppdraget. Utskottet tar i det här betänkandet upp resonemang runt dessa frågor och påpekar att mycket har gjorts och kommer efterhand att göras på det här området. Det gäller bland annat utveckling av politiskt ledarskap och uppdrag som förtroendevald men också frågan om hur man bättre kan stödja och stärka fritidspolitikernas roll i det politiska systemet. Utskottet vill dock avvakta regeringens behandling av de här frågorna. Till slut ska jag säga något om kommunala pensionärsråd och äldres roll i politiken. Det är väl ingen tvekan om att dessa råd har mycket att tillföra i den politiska sfären på olika politiska områden. En enkät har emellertid visat att till exempel mindre än hälften av pensionärsråden fungerar tillfredsställande. Äldreberedningen Senior 2005 framhöll att människor i alla åldrar bör utveckla inflytande och delaktighet i samhället. Detta gäller inte minst de äldre. Därför är det angeläget att de politiska partierna tar till vara kompetens, erfarenhet och kunskap som dessa har. Deras medverkan i större utsträckning i inte bara pensionärsråd utan också i andra kommunala nämnder och styrelser är av stor betydelse för lokalsamhällets utveckling. Men det är först och främst en sak för partierna själva att ta tag i. 45 (): Jag ska ta upp ett litet avsnitt ur betänkandet men ack så viktigt. Det märks inte minst av att det är en fråga som återkommer . Det handlar om begreppet stad. Stad som begrepp avskaffades, kan vi säga, 1969 genom ett riksdagsbeslut då det i stället blev benämningen kommuner. Men jag vill tillägga att ett enigt konstitutionsutskott också har uttalat att det är möjligt för de städer eller kommuner som så önskar att fortsätta att kalla sig stad så länge det har en betydelse utöver ren administrativ karaktär och heller inte har någon kommunalrättslig betydelse. Begreppet stad har en väldigt lång tradition i , ända sedan historien bakåt till folkungaregenterna. Då talar vi om medeltiden. De som har förflutit sedan kommunbegreppet infördes här i har likväl ordet stad behållit sitt värde och sin betydelse för såväl medborgare som just lokala politiker. Med detta perspektiv är det viktigt att lyfta fram att ett enigt utskott genom årens lopp har slagit fast att det inte finns något som hindrar de kommuner som så önskar att kalla sig stad. Jag vill lyfta upp ytterligare ett perspektiv när det gäller varför begreppet stad är viktigt. Det handlar om de omfattande internationella kontakterna, inte minst med anledning av vårt medlemskap i . Det säger så mycket mer att kunna använda begreppet town eller city än community. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 20 §.) 13 § Regional demokrati Föredrogs betänkande 2008/09:KU16 Regional demokrati. 46 (): I betänkandet Regional demokrati behandlas motioner från allmänna motionstiderna 2007 och 2008. Flertalet motioner rör frågor som anknyter till förslag. Andra motioner gäller regionala styrelseformer och samverkan mellan regioner över nationsgränserna. Utskottet föreslår att samtliga motioner avslås framför allt för att förslag är under beredning, och utskottet anser att denna beredning inte bör föregripas. Vi socialdemokrater delar denna uppfattning och har inga reservationer i detta betänkande. Det hindrar inte att man kan göra vissa reflexioner över utvecklingen vad det gäller regional demokrati, framför allt om man som jag har varit med om att förbereda och delta i försöket . Det är ett försök som tillsammans med varat . lade fram sitt slutbetänkande Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft . Där lade man fram förslag på hur framtida samhällsorganisation ska se ut för att klara ansvaret för välfärdstjänster. Avsikten med utredningen var att åtgärda olikheter i landets regionala indelning och förbereda stat och kommuner på att vidmakthålla en vital demokrati för framtida utmaningar. Det förslag som lade fram innebär att landstingen läggs ned och ersätts med direktvalda regionala församlingar, regionkommuner. Dessa regionkommuner ska omfatta flera län med ett sammanlagt invånarantal på mellan en och två miljoner. Byggstenarna för regionkommunerna ska vara lokala arbetsmarknadsregioner såsom de beräknas se ut . Det är en klar framtidsinriktning. Övriga kriterier som ska vara uppfyllda är att regionkommuner ska ha minst ett universitet med betydande fasta forskningsresurser och ett regionsjukhus, alternativt ett institutionaliserat samarbete med andra regionsjukhus, samt att regionindelningen ska bygga på medborgarnas känsla av identitet och anknytning. Motivet enligt för att lägga ihop flera län är ett geografiskt storleks- och befolkningsunderlag som ger bättre förutsättningar för regional kraftsamling, kunskapsutveckling och överblick inför nödvändiga prioriteringar. Motivet för att lägga regional utveckling under en direktvald regional fullmäktigeförsamling är att garantera medborgarnas rätt till politiskt ansvarsutkrävande. Vad har då hänt efter att har lagt fram sitt förslag? olika kommuner och landsting har med stort allvar tagit förslaget till sig och ägnat mycket tid åt att komma med förslag på hur olika regionindelningar skulle kunna se ut. De har också lämnat in ansökningar om dessa. Följden av detta är att många positiva förändringsprocesser nu sker runt om i vårt land. Vad gör då regeringen? Man lägger locket på. går man ut i en presskonferens och meddelar att den borgerliga regeringen är enig i regionfrågan. Nuvarande regionförsök permanentas. och ansökningar om att omvandlas till regionkommuner beviljas. Övriga landet får vänta till 2014. Som skäl anges att vid förändringar som påverkar medborgarna så tydligt måste noggrannhet sättas före snabbhet. Denna klokskap från regeringen hade passat bättre vid förändringen av a-kassan och socialförsäkringen än vid regionbildandet när man har erfarenhet från och och dessutom har förslag att utgå från och de positiva förändringsprocesser och samtal som förs runt om i landet. Problemet är nog snarare att inte vill ha några regioner, vilket medför att regeringen inte är överens i den här frågan. Statsminister sade vid presskonferensen att om tre partiledare i regeringen gärna vill får den fjärde backa. Ödmjukt, kan man tycka, men det är nog snarare så att man ställs inför fullbordat faktum. Man kan inte stoppa regionförsöken. De fungerar för bra. Men att gå med på fler där går nog gränsen för . Vi socialdemokrater välkomnar att man permanentar regionförsöken i och men är oerhört besvikna på hur regeringen har hanterat betänkande och hela regionfrågan. En politikers viktigaste uppgift är att förstå historien, hantera och bygga för framtiden. Den borgerliga regeringen har inte klarat den uppgiften i regionfrågan. Men med detta sagt vill vi ändå yrka bifall till förslaget i betänkandet. 47 PER (): Precis som sade handlar det här betänkandet om regional demokrati. Det är viktiga frågor. Även om vi nu avstyrker samtliga motioner och säger att vi yrkar bifall till utskottets förslag innebär det inte att de här frågorna inte är viktiga. Det är tre typer av motioner som vi diskuterar i detta betänkande. Det är motioner som rör regionala och kommunala styrelseformer det kommer från att gå in på mera i detalj. Det andra är frågor som rör regionsamarbete över nationsgränser. Det säger sig självt med vårt EU-samarbete och vårt långvariga nordiska samarbete att det är viktigt och bra att man ser till att göra det möjligt för dem som så vill till exempel i , mot den norska gränsen eller mot den finska gränsen att hitta möjligheter för att bättre kunna samarbeta. Men där får vi vänta på en proposition som ska komma. Likadant är det för den tredje och dominerande bunten av motioner som handlar om förslag. Det handlar om organisationen av stat, kommuner, regionkommuner och landstingskommuner. Vi vet att regeringen håller på att bereda frågan. Det finns ingen anledning att gå ut i förväg, utan jag tror att det är klokt att lugnt och försiktigt ta sig an de här frågorna, för det är viktigt att det blir rätt från början. Att få gränser som inte stämmer överens eller att utestänga någon del från en region som de tycker att de tillhör är en väldigt oklok politik. 48 (): kom ett välkommet besked i regionfrågan från alliansens partiledare. Försöksregionerna och permanentas som och ska få bli regionkommuner. Därmed är regionaliseringen av ett faktum. Spelplanen är klar, och vi kan se fram emot att det under nästa mandatperiod kommer att bildas ytterligare regionkommuner över hela landet. håller nämligen på att stöpas om. Runt om i vårt land har tagits initiativ för att stärka demokratin och den lokala och regionala utvecklingskraften. Ambitionen är att makt och inflytande ska flyttas närmare medborgarna. Tyvärr finns en stark utveckling i en annan riktning mot ökad centralisering av samhällsorganisationen och en professionalisering av demokratin. Ofta beskrivs demokrati som synonymt med folkstyre, men folket har inte en vilja utan många. Det är den enskilda människan som tillsammans med andra människor utgör grunden för demokratin. Demokratins styrka är att den ger alla samma rätt att påverka det politiska beslutsfattandet. Demokratiska system kan utformas olika. För mig som centerpartist är det självklart att sätta människan i centrum och ge henne ett så stort inflytande som möjligt över det som är henne nära. Därför vill jag se en decentraliserad demokrati med spelregler som förhindrar centralisering. Det är lätt att tro att regionalisering och lokalt självstyre är en fråga som bara berör kommun- och landstingspolitiker. Ingenting kan dock vara mer felaktigt, för när vi genom regionaliseringen flyttar makt från den statliga nivån till kommuner och regioner får alla medborgare, alla väljare mer att säga till om. Därför är det också angeläget att diskutera och förbereda nästa steg för att bygga demokratin underifrån genom att flytta makt och inflytande närmare medborgarna. Detta görs också i den motion som jag och har skrivit och som behandlas i detta betänkande. Vi anser bland annat att kommunallagen bör omarbetas så att kommunerna och regionerna ges frihet att själva utforma sin organisation utifrån sina egna förutsättningar och medborgarnas önskemål. Ett grundlagsskydd av det kommunala och regionala självstyret är också nödvändigt för att hindra den nationella nivån från ingrepp och styrning som kränker den lokala och regionala kompetensen.