prot · GX0923 · 2009-11-04 00:00:00 — Nog tycker jag att det ibland är vid sidan av den tänkta fokuseringen, men vi gör det för att de länder som är representerade, även icke-demokratierna, är nödvändiga eller åtminstone starkt önskvärda att ha med när man överlägger i sådana frågor. Jag menar att , liksom varje annan internationell organisation, också måste se att det är nödvändigt att ha kontaktpunkter med dem som har ett betydelsefullt inflytande. Jag kan ge rätt på en punkt. Vi kanske ska vara försiktiga med att säga att organiserar 48 demokratier, att det är demokratiernas förening. Det är ett stort antal demokratier. Några av dem får återkommande ändå anmärkningar. har också fått erinringar och anmärkningar. Men några länder är så långt ifrån att ha demokratistatus att det vore fel att säga att de är demokratier. Det är dock viktigt att de är med eftersom de, som till exempel i fall, har en ganska liten närvaro i det internationella systemets organisation i verkligheten. Det gör att vi får tona ned utsagorna om att det är demokratiernas sammanslutning. Vi får i stället säga att det är demokratier och länder som befinner sig olika långt från demokrati men som har ett gemensamt, nämligen att de ligger i världsdelen . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 19 § Verksamheten inom () Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2009/10:UU7 Verksamheten inom () (skr. 2008/09:197 och redog. 2008/09: OSSE1). 183 (): Detta fåordiga, viktiga och helt eniga betänkande hör kanske inte till de mest upphetsande eller debattframkallande, men det är ändå tillfredsställande att det ägnas några minuters uppmärksamhet just . högtidlighålls 20-årsdagen av , det konkreta, synliga tecknet på upphörande. Av alla faktorer som samverkade till kan betydelse inte överskattas. ESK, Europeiska säkerhetskonferensen, senare , , grundat på 1975, med det breda säkerhetstänkandet och uppfattningen att mänskliga rättigheter inte bara är varje nations inre angelägenhet, kom bland annat med stöd i tusentals Helsingforskommittéer över hela sitt verksamhetsområde att bana väg . Vid sin tillkomst var ESK, senare , ett viktigt forum för politiska förhandlingar mellan öst och väst. Det är det fortfarande, även om det nu också finns andra organisationer som fyller liknande funktion. Man kan ibland få höra uttryck för oro över att , och Europeiska unionen sysslar med samma frågor inom samma länder. En sådan oro är ogrundad, enligt min mening. De olika organisationerna arbetar på olika sätt och med olika grad av krav och kravuppfyllelse. Efter att under en rad av år ha varit något ifrågasatt från en del håll kom 2008 att spela en vital, aktiv och konstruktiv roll i . Det finska ordförandeskapet och företrädare för parlamentariska församling var snabbt på plats med idéer om vad som kunde göras. Många aktörer och iakttagare kände sig manade att snabbt ta ställning, ibland med mindre väl valda ord. Vad som var rätt och fel och vem som provocerade vem utreddes på uppdrag av EU av , tidigare FN:s utsända i . Hon har gjort ett försök att fördela skuld och gracer. Sista ordet är säkert inte sagt i denna infekterade och komplicerade konflikt. Tyvärr kom det i slutänden att leda till att blev av med sin OSSE-mission vilket i huvudsak berodde på ryskt motstånd. Det är dystert eftersom har en av sina styrkor i fältmissionerna. Det är de som gör i så hög grad operativt. handlar det för missionernas del om att stärka respekten för MR mänskliga rättigheter , bygga upp demokratiska institutioner och vidta förtroendeskapande åtgärder. parlamentariska församling har numera tre fasta möten plus ett vårmöte som återkommer . Man arbetar via sin byrå, sitt ständiga utskott, sina tre kommittéer, ett varierande antal ad hoc-grupper och arbetsgrupper och speciella representanter. En viktig uppgift är valobservationerna där parlamentariska församling har en speciell samordningsstatus i de fall flera internationella organisationer deltar. Där samarbetar parlamentariker och experter och kompletterar varandra på ett sätt som vore eftersträvansvärt även i andra sammanhang. Det är självfallet arbetsuppgifterna på hemmaplan i det egna parlamentet som sätter ramar och gränser för parlamentarikernas internationella engagemang, men det vore önskvärt om parlamentariker i högre grad kunde få möjlighet att vara med i såväl genomförande som uppföljning av alla de olika åtaganden som har och tar sig. Det är underbart med alla fantastiska experter som i hela OSSE-området har workshoppar och håller seminarier i alla ämnen som man kan önska, men det vore bra bättre, tror jag om parlamentariker fanns med både som medverkande och som mottagare. Att lagstiftare talar med andra lagstiftare tror jag på intet sätt skymmer budskapet. Min erfarenhet är den motsatta. Det vore önskvärt med en större parlamentarisk insyn i det permanenta rådet som möts i med stor regelbundenhet. Självklart borde vi som är aktiva i olika internationella organ i mycket högre grad på hemmaplan följa upp och jaga på vad den egna regeringen gör. Att det inte sker i högre grad kan möjligen bero på att även om vi har politiska grupperingar också i parlamentariska församling händer det, även inom det område där jag själv har haft glädjen att vara särskilt aktiv, det vill säga i genusfrågorna, att man känner större samhörighet med en svensk liberal än med en socialist från ett annat land hur konstigt det än kan låta. Jag har förstått av den tidigare debatten att det går annorlunda till i . Som jag antydde inledningsvis är det svårt att ha några invändningar mot detta betänkande. Det är väldigt bra att det sparas, det vill säga läggs till handlingarna. 184 (): lägger utrikesutskottet fram sitt betänkande som behandlar två skrivelser, en från regeringen om verksamhet och en från delegation vid parlamentariska församling. Betänkandet är, som sade, enhälligt. Det är dessutom kort, men innehållet är av stor vikt. Det gläder mig därför att det finns fyra anmälda talare här . spelar en viktig roll inom dels vad gäller samarbetet på ministernivå, dels i den parlamentariska församlingen. Från sida betonar vi samarbete med de andra internationella aktörerna såsom FN, och Nato. låg tyngdpunkten för i samordningen med där vi innehade ordförandeskapet. Det har vi just fått en redogörelse för här i kammaren. samordnar 56 medlemsländer och 10 partnerländer. Organisationens länder täcker hela norra halvan av jordklotet och sträcker sig från till . samarbete med partnerlandet är av central vikt för stabiliteten i landet. Där handlar huvuduppgifterna om konfliktförebyggande, krishantering, återuppbyggnad och demokratiutveckling. är den enda organisation där alla europeiska stater med undantag för Kosovo tillsammans med , och samt länderna i det östliga partnerskapet och deltar på lika villkor. Det gör detta samarbete unikt. var vårt grannland ordförandeland i . Arbetet bestämdes i huvudsak av konflikterna mellan och samt av efterspelet av militära invasion i de georgiska provinserna . Detta gällde både för själva och för den parlamentariska församlingen. har det parlamentariska arbetet fokuserat på demokratiutvecklingen i södra och i . var präglat av starka motsättningar inom . Det finska ordförandeskapet under först , sedan har skickligt hanterat konflikterna. Här vill jag särskilt lyfta fram det idoga och inledningsvis framgångsrika arbetet för att behålla fältmission i och . Denna fältmission blockerades intensivt av , och sorgligt nog tvingade veto missionen att avslutas under denna vår. Dess bättre förlängdes båda fältmissioner i Kosovo och . Fältmissionerna är ett viktigt sätt att bidra till konfliktförebyggande och demokratiutveckling i ett område. Därför är det viktigt att dessa finns kvar och jobbar aktivt i sitt område. Under ministermötet i blev det på nytt uppenbart att och hade olika uppfattningar dels om inflytandet över verksamhet, dels om demokratifrågor. Skillnaden mellan öster och väster om blev allt tydligare vad gäller den grundläggande inställningen i dessa frågor. Dessutom blev det stora diskussioner med om den nya europeiska säkerhetsordningen. Det är viktigt att påpeka att parlamentariska församling spelar en avgörande roll i demokratiutvecklingen, inte minst genom sitt uppdrag att övervaka valen i medlemsstater. I samarbete med systerorganisationen for Democratic Institutions and Human Rights övervakade parlamentariker fyra parlamentsval och tre presidentval. Det handlade om , , , , och . var temat för parlamentariska församling öppenhet/transparens. Under sommarmötet i i belystes denna fråga genom ett flertal resolutioner i församlingens tre utskott. Även jämställdhetsfrågorna har haft en viktig plats i det parlamentariska arbetet genom församlingens genusrepresentant som arbetar outtröttligt i denna anda. Det vill jag tacka henne för. Hon gör ett fantastiskt jobb och lär mig mycket med sitt arbete. Det är också väsentligt att betona det arbete som den parlamentariska församlingen genomför inom . Därför finns det skäl att med oro se på de diskussioner som uppkommit om den parlamentariska församlingens status i förhållande till i sin helhet. Det är angeläget att den parlamentariska församlingens roll inom respekteras. Redan vid i erkändes den parlamentariska församlingen som en av de viktigaste institutionerna inom . Från svenskt håll behöver vi verka med kraft för att hålla den parlamentariska dimensionen levande. Utan den parlamentariska dimensionen skulle inte vara samma slags institution. Den parlamentariska församlingen har spelat en betydande roll inom inte minst när det gäller att försöka lösa de så kallade frysta konflikterna i exempelvis Transnistrien och , men även i och i just nu av stor aktualitet. roll har förändrats under de 20 åren sedan järnridåns fall och sammanbrottet av de kommunistiska regimerna. grundades den dåvarande Europeiska säkerhetskonferensen som ett forum för politiska förhandlingar mellan öst och väst. har axlat dess mantel och är med sitt konfliktförebyggande och med sitt demokratibyggande ett sätt att föra närmare varandra och ett sätt att göra vår kontinent mer fredlig och mer enad. Därmed yrkar jag att skrivelsen respektive redogörelsen läggs till handlingarna. 185 (): Jag vill i likhet med betona vikten av . Det är naturligtvis angeläget att vi har en organisation för säkerhet och samarbete i som har detta breda spektrum som har. Jag tycker att det är bra att vi får en samlad debatt. Jag önskar att vi hade haft ytterligare parlamentariska församlingar samlade och att vi hade fått en redogörelse för dem också. Det är en viktig roll för oss i denna kammare att granska och diskutera på vilket sätt de valda delegaterna i olika församlingar verkar och se till att vi får en genomlysning av detta. I detta sammanhang vill jag också säga att det är bra att man från och talmannens sida har försökt lyfta fram de olika delegationerna för att se om man på det sättet kan få ett bättre utbyte mellan delegationerna, vilket naturligtvis är angeläget. Jag delar också den bedömning som framgår av betänkandet om att man har verkat för ett nära samarbete mellan , , FN och Nato och att det är en viktig del för att kunna lösa konflikter och för att kunna förebygga konflikter, om möjligt, och i det fall något inträffar ta hand om det. Jag beklagar också den utveckling som har skett i och att man inte längre har tillträde till hela territorium och att man därmed inte längre har möjligheter att verka. Det ser närmast ut som om MR-kommissionären i är den enda som har möjlighet att vara med, och det är naturligtvis inte tillfredsställande på något sätt. Man kan önska att vi får möjligheter att vidareutveckla den del som handlar om valövervakning. Här finns det alldeles uppenbart ett gnissel i relationerna mellan och . Det finns skäl att fundera på hur man kan utveckla och få hela systemet med valövervakning mer stadigt eftersom det är kraftigt ifrågasatt och diskuteras och undermineras på olika sätt, vilket vi också har kunnat se. Det gäller valövervakning före men också omhändertagande efter val. Det har också varit en verklighet att flera valövervakningar först har lett till en kommentar och en slutsats men sedan till ett eftermäle som inte har varit bra för medborgarna som har deltagit i valet, för staterna som sådana eller för tilltron till demokratin och vår valövervakning. Här finns alltså ett utvecklingsområde för både och . Avslutningsvis instämmer jag helt i värdet av parlamentariska församlingar och att parlamenten finns med i dessa miljöer eftersom det är där som möjligheterna till dialog är mycket större. Arbetssättet ser helt annorlunda ut, och den parlamentariska diplomatin kan inte nog understrykas i dessa sammanhang. Jag yrkar bifall till förslaget i det eniga betänkandet. 186 (): har vi diskuterat verksamheten inom , , . Det är ett enigt betänkande från ett enigt utskott. Det finns alltså inga reservationer. Jag vill därför instämma i yrkandet att redogörelsen och skrivelsen läggs till handlingarna. har till skillnad från de andra partierna inte någon representant i parlamentariska delegation. Det är som sig bör. Vi är än så länge minsta parti. Men jag hoppas att det kommer att bli ändring på den punkten . Då gäller det naturligtvis även att vi kommer att ha en representant i den parlamentariska församlingen. Det är i alla fall någonting som vi från hoppas på. är en väldigt viktig organisation, och den gör ett mycket viktigt arbete när det gäller demokratibyggande, när det gäller krishantering och när det gäller att skapa förtroende, vilket i sig minskar riskerna för kommande militära konflikter. Det är en otroligt viktig organisation, och det kanske är den mest framgångsrika organisationen av det slaget som vi har i . Jag vill så här i debattens sista få fört till protokollet det faktum att denna organisation som är så viktig också är så kostnadseffektiv. Vi får så mycket av . Ändå lägger vi i budgeten enbart 49,4 miljoner på denna viktiga organisation. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Proposition 2009/10:51 Enklare och tydligare regler för förnybar elproduktion, m.m. 21 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2009/10:86 Offentlig upphandling av mat i av () till jordbruksminister () Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2009/10:141 Franska livsmedel till av () till jordbruksminister () 2009/10:142 Kvotering till näringslivets styrelser av () till näringsminister () 2009/10:143 Makedonienprojekt av () till statsrådet () 2009/10:144 Handel med och mänskliga rättigheter av () till statsrådet () 2009/10:145 i och demokratiutveckling av () till utrikesminister () 2009/10:146 Demokratirapport utifrån i av () till kulturminister () 2009/10:147 Inslag av frågor om demokrati i högskoleutbildning kopplad till av () till statsrådet () 2009/10:148 Rondellen i av () till statsrådet () 2009/10:149 Bästföredatum för miljökonsekvensbeskrivningar av () till miljöminister () 2009/10:150 Infartsparkeringen vid Syd av () till statsrådet () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 23 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2009/10:112 Bostadsarrendatorers ställning av () till justitieminister () 2009/10:124 Rökning i bostäder av () till statsrådet () 2009/10:126 Lagring av trafikdata av () till justitieminister () 2009/10:128 Den nya havsmiljömyndigheten av () till miljöminister () 2009/10:129 Upphandling av vaccin av () till statsrådet () 2009/10:130 LSS och FN:s konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning av () till statsrådet () 2009/10:132 Situationen för hbt-personer i av () till statsrådet () 2009/10:133 Utveckling i småorter av () till näringsminister () 2009/10:134 Införandet av Teckalkriterierna i av () till statsrådet () 2009/10:136 av () till finansminister () 2009/10:137 Åtgärdspaketet från av () till finansminister () 2009/10:138 Medicinska aborter av () till socialminister () 2009/10:139 Fristadssystemet av i (fp) till statsrådet () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 24 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 5 § anf. 42 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 13 § anf. 76 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 15 § anf. 109 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 17 § anf. 133 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 18 § anf. 173 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.