prot · GX0952 · 2009-12-17 00:00:00 — Efter omregleringen kommer dessa människor sannolikt att kunna välja på ett betydligt bättre sätt och göra detta utanför arbetstid hos mobila bilprovningsstationer där leverantörerna vänder sig till kunden och inte tvärtom. Vi kanske får en mer flexibel etablering än den som bilprovningsmonopolet använder sig av där man etablerar sig i otillgängliga ytterområden med ökade emissioner för att köra till och från. Vill man se glaset som halvtomt eller halvfullt? Det är detta det handlar om. Vi i majoriteten vill se det så att glaset går att fylla. 63 PER () replik: låter det på som om tillgängligheten till skulle vara ett enormt stort problem i . Det är en bild som jag inte känner igen och som jag knappast känner igen från samhällsdebatten. Jag har inte sett att det står folk på barrikaderna och kräver bättre tillgänglighet till . Jag upplever tvärtom från min egen vardag att det inte alls har varit något problem att få bra tider hos . Det är också vad jag hör från många andra håll och från den allmänna samhällsdebatten. Detta är ytterligare ett exempel på ett problem som kommer med som kanske inte behöver ha en lösning. När det gäller priset hänvisar till siffror som finns i departementsskrivelsen. Där kan vi konstatera att det sätt som man går till väga på för att ändra ägandet i , antingen öka statens ägande eller minska det, påverkar priset i ganska stor utsträckning. Det har också konsultrapporten visat. Man skriver där att hur man går till väga vid en privatisering eller när man ändrar ägandet påverkar nödvändigheten av ett pristak. Om man delar upp bolaget i flera delar och får en konkurrens direkt på marknaden påverkar det hur priset utvecklas. Om man däremot har kvar staten som dominerande ägare i ett dominerande bolag, , kommer det att påverka och ge en annan prisutveckling på marknaden. Här har vi återigen ett exempel på hur vi nu skjuter i blindo med det här beslutet i . Vi vet inte om det blir flera bolag eller ett bolag. Kommer staten att öka eller minska sitt ägande? Det påverkar också priset. Egentligen kan man säga att inte alls kan säga någonting om prognoser när det gäller prisutvecklingen. Det påverkas i allra högsta grad av hur ägandeförändringen sker inom , det vill säga om staten kommer att öka eller minska ägandet. Det här är ytterligare ett exempel där vi inte har någon konsekvensbedömning av olika vägar att agera. Vi vet inte hur den här marknaden kommer att utvecklas. Vi vet inte om det blir det danska exemplet eller tvärtom, som jag tror, det finska. 64 HANS () replik: Lika lite har Per möjlighet att sia i kristallkulan när det gäller de farhågor han målar upp om att priset på besiktningen kraftigt ska öka. Det öppna mandatet att förändra ägarstrukturen i , tillsammans med att man ska göra en noggrann uppföljning av hur effekterna blir på marknaden, kommer att vara en förutsättning för att den här frågan hanteras på ett bra sätt. När det gäller tillgängligheten kan vi konstatera att det går fler medborgare per besiktningsstation i än vad det gör i de flesta andra europeiska länder. Det handlar om tillgänglighet. Att kunna utföra en bilbesiktning är precis som när man försöker boka tid hos en tandläkare och inte blir ordinerad vilken tid man ska komma, annars får man stå där med sina hål i tänderna och dessutom kanske inte ha möjlighet att använda dem därför att det är körförbud på gaddarna. Det är en situation som jag inte alls på samma sätt som Per befarar ska inträffa. Att öka tillgängligheten och servicenivån är av godo. Vill man krama monopolen och anser att i alla sammanhang är monopol bättre än allting annat ska man bevara även detta monopol. Då ska vi även bevara den hårt reglerade bilprovningsmarknaden. Vi tror på valfrihet. Vi tror på konsumenternas ökade möjligheter att påverka sina val. Därför står vi fast vid bifallet till omregleringen av marknaden och en förändrad ägarstruktur. Därmed tackar jag för den här säsongens debatter. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 8 § Samhällsekonomi och finansförvaltning Föredrogs finansutskottets betänkande 2009/10:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (prop. 2009/10:1 delvis). 65 (): tillstyrker regeringens förslag till fördelning av utgifter på anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Det innebär att utgifterna inom det området hamnar på en nivå på ca 2010. Utöver regeringens förslag till anslag inkluderar nivån även styrelses förslag till anslag för . Utgiftsområdet omfattar ett femtontal förvaltningsmyndigheter inklusive , som är en myndighet under . anser att det finns skäl att utveckla såväl målformuleringarna som indelningen av utgiftsområdet. Regeringen har i propositionen angett att man avser att återkomma med preciseringar i det hänseendet i en förvaltningspolitisk proposition . Utskottet påpekar att det också är viktigt att följa utvecklingen av Stabilitetsfonden. tillstyrker regeringens förslag om investeringsplaner och låneramar för och liksom förslaget om rörlig kredit i för och förslaget att låta Kammarkollegiet och ta upp lån i . Utskottet tillstyrker också att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit till om högst för att därigenom bidra till en lösning av den mycket svåra ekonomiska och finansiella situation som befinner sig i. avstyrker i betänkandet motionsförslag om delvis andra anslagsnivåer inom utgiftsområdet och förslag som gäller bonussystem, bluffbolag, myndigheternas lokalförsörjning, och jämställdhetsperspektiv. I betänkandet finns tre reservationer och fem särskilda yttranden. 66 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2. Vid förra årets debatt hade finanskrisen nått . Riksgälden hade fått ta över banken , bankgarantin fungerade inte som den var tänkt och representanter för underleverantörerna till fordonsindustrin informerade finansutskottet om att många företag riskerade att gå i konkurs på grund av brist på krediter. Läget har stabiliserats, men den ekonomiska krisen är inte över, utan den kommer att fördjupas i form av fler arbetslösa och en växande statsskuld. Vi ser att arbetslösheten växer snabbare i än i andra länder och att position gentemot övriga har försämrats . Vi har 70 000 fler i utanförskap om man räknar som gjorde i valrörelsen. har arbetslösheten blivit högre, sysselsättningen lägre och jobben färre. Bland ungdomar är situationen än mer allvarlig. Vi socialdemokrater kan aldrig acceptera en sådan utveckling. Trots att halkar efter andra länder fortsätter regeringen med samma inriktning av sin politik, det vill säga ensidiga skattesänkningar med lånade pengar. Regeringen sänker skatterna med och gröper ur vår ekonomi. Vi socialdemokrater menar att detta är en oansvarig politik och har därför presenterat ett tydligt alternativ. Vi sätter jobben först. Vi vill möta den växande arbetslösheten med investeringar i framtidens jobb, utveckla kvaliteten i välfärden, skapa ökad rättvisa och ta ansvar för ekonomin. Utgiftsområde 2 rör samhällsekonomi och finansförvaltning. Under detta område behandlas en rad viktiga frågor som på många sätt skapar förutsättningar för en god samhällsekonomi med en väl fungerande finansmarknad. Men det gäller också de institutioner som direkt är med och skapar förutsättningar för budgetarbete. Sedan finanskrisen briserade har både och Riksgälden fått en kraftigt förhöjd arbetsbörda. Vi socialdemokrater föreslog redan i förra höstens budgetmotion att anslag skulle utökas på grund av detta. Vi välkomnar nu att regeringen ökar anslag, och vi följer noga utvecklingen och är beredda att återkomma med förslag om ytterligare resurser om så skulle behövas. får nu hantera ett stort antal statliga krediter, och myndighetens ansvar har ökat betydligt under den pågående finanskrisen. Vår övergripande bild är att sköter detta arbete på ett bra sätt, men vi konstaterade att insynen för i arbete är otillräcklig. Genom beslut gavs Riksgälden möjlighet att besluta om stödåtgärder till kreditinstitut som inte begränsas till något belopp. Vi socialdemokrater anser att dessa nya befogenheter måste mötas av förändringar i så att den också får en parlamentarisk representation. Tillsammans med och föreslår vi, för att man ska få ut mer av varje satsad skattekrona i den statliga förvaltningen, att samordningen mellan myndigheterna ska öka. Det handlar om fler gemensamma upphandlingar och ökad samlokalisering. En statlig inköpssamordning kan minska kostnaderna för inköp med ca till 2012. Vi anser därför att ytterligare medel ska tillföras för att öka den statliga inköpssamordningen och samlokaliseringen. Vi föreslår också att ska föras till ett nytt anslag, praktik vid statliga myndigheter. Vid förra årets debatt konstaterade jag att det var anmärkningsvärt att regeringen inte hade redovisat några åtgärder för att förstärka krisberedskapen i det svenska betalningssystemet. Regeringen hänvisade endast till att frågan bereddes i . Även i årets budgetproposition är regeringens kommentar angående rapporten om krisberedskap i betalningssystemet att frågan bereds i . Jag undrar: Hur länge ska majoriteten i finansutskottet finna sig i att regeringen drar denna viktiga fråga i långbänk? Vi anser att nivån på krisberedskapen i betalningssystemet är tydligt kopplad till stabiliteten på finansmarknaderna och till samhällsekonomins funktionssätt. Det är mycket viktigt att säkerställa en tillräcklig krisberedskap inom detta samhällssviktiga område. Därför är det mycket allvarligt att regeringen dröjer och dröjer ytterligare med att ta fram åtgärder för att förstärka krisberedskapen i det svenska betalningssystemet. I det här betänkandet behandlar vi också frågan om kredit till . Utskottet anser att bör ge en kredit för att bidra till en lösning av den mycket svåra ekonomiska och finansiella situation som befinner sig i. En delegation från finansutskottet besökte . Vi träffade då representanter från finansutskott, och också dess finansinspektion som gav oss information om de problem och utmaningar som står inför. Även om den globala finanskrisen har mattats av är möjligheter att låna på den internationella kreditmarknaden starkt begränsade. och är grannländer med omfattande ekonomiska och kulturella förbindelser. Därför anser vi, som utskottet, att det är naturligt att tar ett stort ansvar när behöver stöd. Vi är däremot mycket kritiska till regeringens handläggning av frågan. I budgetpropositionen anges endast att regeringen avser att inleda förhandlingar med om villkoren för krediten samt att regeringen avser att återkomma till med information. Regeringen lämnar ingen information om hur villkoren för denna kredit till ska utformas, utan hänvisar endast till att det ska bestämmas i samarbete med övriga nordiska långivare och . Regeringen redogör inte heller för sina utgångspunkter inför dessa förhandlingar. Precis som när det gällde underlaget inför behandlingen av krediten till , som var mycket bristfälligt, har utskottet även behövt söka information, bland annat genom interna utfrågningar den 3 och för att få information avseende krediten till . Den kompletterande information som utskottet tagit fram under behandlingen av ärendet gör det möjligt att föreslå att bemyndiga regeringen att besluta om en kredit till om högst . Det motsvarar ca . Men vi är starkt kritiska till att regeringen även utelämnar väsentlig information. I ett gemensamt särskilt yttrande tillsammans med understryker vi att det är mycket otillfredsställande att regeringens underlag till saknar närmare information om kredit- och avtalsvillkor. Att endast ange att man avser att återkomma med information till i ett senare skede är inte acceptabelt. Det är av väsentlig betydelse att får en fullständig information innan den fattar sitt beslut. Även utskottet anser att det är otillfredsställande att det i propositionen saknas uppgifter om villkoren för kredit. Mot bakgrund av att uppgifter om avtalsvillkoren av olika skäl inte finns med i propositionen är det enligt utskottets mening viktigt att regeringen, i samband med den första utbetalningen av lån till , i en skrivelse återkommer till med ytterligare information. Slutligen, fru talman, vill jag säga några ord om att regeringen valde att använda stabilitetsfonden i samband med kapitaltillskottet till Nordea. Vi anser att statens andel av Nordeas nyemission borde ha hanterats enligt ordinarie metod vid tillskott, nämligen genom ett anslag under utgiftsområde 24 Näringsliv och inte genom stabilitetsfonden, vars syfte är krishantering. 67 (): föreslår att vi ska införa ett jämställdhetspolitiskt råd. Vi menar att kvinnor får betala priset för ojämställdheten och att det kan fortsätta på det här sättet. ser vi konsekvenserna av ojämställdheten i samhället. Vi ser det i fördelningen av tid, i fördelningen av inkomster och i fördelningen av makt mellan kvinnor och män. Kvinnor och män arbetar i snitt lika många timmar . Men vi kvinnor står för den största delen av det obetalda arbetet med hem och barn medan män i högre grad lönearbetar. Det som räknas som fritid respektive arbetstid betyder alltså i praktiken helt olika saker för kvinnor och män. Det finns undersökningar som visar att kvinnor menar att det är fritid när de umgås med sina barn medan män anser att det är en del av deras arbetstid när de umgås med sina barn. Det visar hur vi uppfattar de olika villkoren i samhället. Den skeva fördelningen av betalt och obetalt arbete får också stora konsekvenser för kvinnors ekonomi och självständighet. Vi har lägre inkomster, eftersom vi kvinnor oftare jobbar deltid, har olika typer av visstidsanställningar och tar ut mer av föräldraledigheten. Det som brukar kallas dubbelarbete, att kvinnors arbetsdag inte slutar utan fortsätter i hemmet efter jobbet, leder till stress och ohälsa. Kvinnor är oftare långtidssjukskrivna än män, har fler stressrelaterade sjukdomar och oftare svårare värk. Ojämställdheten kostar för oss kvinnor. Vi har också lägre löner än män i genomsnitt. Orsaken till det är självklart att arbetsmarknaden är väldigt könssegregerad och att de arbeten som i huvudsak kvinnor utför värderas lägre än de arbeten som män utför. Män kommer också oftare till högre positioner i samhället än vad vi kvinnor gör. Vi drabbas dessutom av lönediskriminering just för att vi är kvinnor. För att kunna bekämpa de här orättvisorna måste vi vända på de måttstockar för värde och rationalitet som regelmässigt används av ekonomer och arbetsgivare och i politiken. De måste utmanas och ifrågasättas. Det är nödvändigt att omfördela de resurser som tilldelas män och kvinnor i så olika grad det gäller tid, inkomster, makt och hälsa. I morse innan jag gick hit läste jag tidningen. Det har kommit ny statistik som visar att män tjänar i snitt mer än kvinnor gör i snitt. Och det här var . Sedan den borgerliga regeringen tillträdde har, som vi vet, de ekonomiska skillnaderna ökat ännu mer. Enligt har de ökat med , alltså med totalt nästan . Tänk er själva! plus är vad den här regeringen har åstadkommit det blir väldigt mycket pengar under en levnadstid. Det talas ofta om vad jämställdheten kostar. Vi har inte råd med heltidstjänster. Vi har inte råd med en bra sjukförsäkring. Vi har inte råd med en bättre välfärd som kvinnor är så beroende av. Vi menar att den här ordningen måste brytas. Därför borde ett jämställdhetspolitiskt råd tillsättas. Syftet med ett sådant råd är dels att utveckla en praxis för budgetarbetet här i som integrerar ett feministiskt perspektiv på den ekonomiska politiken, dels att hitta långsiktiga strategier för att nå de jämställdhetspolitiska målen. Tyvärr har inget annat parti varit intresserat av detta förslag. Men vi hoppas att det blir så, för vi menar att det här är absolut nödvändigt. Den regering som vi har lever till exempel inte ens upp till sina egna mål om att de regeringsförslag som läggs fram ska redovisas tillsammans med en könsstatistik i diagram och tabeller exempelvis. Inte ens det klarar man av. Vi vill också att det föreslagna rådet ska komma med förslag till förändringar och följa upp hur de politiska reformerna förhåller sig till de jämställdhetspolitiska målen. De ska vara ett stöd i det arbetet. I rådet vill vi gärna se forskare och ekonomer med genuskompetens. Vi vill också gärna att det finns en referensgrupp kring detta råd. Till slut gäller det frågan om . ser gärna att lånar ut pengar till men menar att det ska ske genom ett bilateralt lån, inte genom IMF:s försorg. Vi menar att IMF ställer orättmätiga krav på andra länder och att inte ska stödja det. Vi menar också att behöver en särskild proposition i frågan så att vi har de underlag som behövs för ett slutgiltigt ställningstagande. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservation angående punkten om . 68 (): Krisen i är långt ifrån över. ser vi en ekonomi som haltar. Inte minst på vägen hit var det i radion ett antal reportage om småföretagare som har problem med att få lån. Jag får samtal hem från småföretagare som förvägras lån därför att bankerna har bestämt sig för att fokusera bara på storföretag och privatkunder. Detta är ganska bedrövligt. Det är också ganska oroande med tanke på att alla partierna hyllar småföretagarna som den motor som ska få i gång . Jag är väldigt oroad över regeringens syn på detta. Man verkar vara helt inaktiv. Det är mycket bra att man aktivt är emot bonusar och allt möjligt annat. Men det som verkligen inte fungerar inom finanssektorn är detta med småföretagarnas situation. Där har jag svårt att se några riktiga initiativ från regeringens sida. Sådana skulle behövas då den ekonomiska krisen fortsätter och liksom går in i nästa skede och så vidare. Vi kan se att varslen fortfarande förekommer och kanske till och med ökar. Precis som med snöovädret är det fortfarande stormvarning på den punkten. Inte minst i samband med dagens Köpenhamnsmöte och krisen där i miljöfrågorna saknar jag en offensiv hållning till hur vi skapar fler arbeten. Vi i har länge efterlyst a green new deal, det vill säga att krisen används som en möjlighet att skapa nytt och till att sätta miljö- och klimatfokus i främsta rummet. Det skulle behövas. Likaså behövs det att man ser över sina utgifter. Det har vi på den rödgröna sidan gjort när det gäller våra förslag om samordning på inköpssidan. Det handlar även om att skapa arbetsplatser med praktik på statliga myndigheter. Det är sådana tankar som behövs men som jag inte ser från regeringens sida. En annan fråga var inne på den är den om jämställdheten. Det är en fråga där vi i både i vårt budgetförslag och sedan i en motion efterlyser en starkare satsning från regeringens sida. Det är dags också för oss män att inse att någonting allvarligt måste till för att få jämställda löner i det här landet. Det är dags för oss män att avstå något så att kvinnorna kan komma upp i sådana lönenivåer att de som utgör gapet försvinner. Under förra mandatperioden tog vi i initiativ till att arbeta med ett handslag i samhällets alla organ. Det där har den nuvarande regeringen lagt ned. vill vi att man avsätter en summa pengar till detta för att öka kvinnolönerna och att man ser över möjligheterna när det gäller statliga lån etcetera i ett jämställdhetsperspektiv. Jag inledde mitt anförande med att prata om småföretagarna och om att de har det svårt. Men vi vet också att åtskilliga rapporter visar att det för kvinnor är ännu svårare än för män att få lån. Detta är inte rätt det är inte ett jämställt samhälle. Precis som mycket lever på sitt rykte som varande ett framstående miljöland lever vi väldigt mycket på ett rykte om att vara så jämställda. Men den här regeringen levererar inte på något av de här områdena. Det är nu dags att leverera! Därför behöver vi en annan regering, men hur det blir med det får vi se . Med dessa ord yrkar jag bifall till reservation 3, men vi står också bakom det särskilda yttrandet om budgeten och, tillsammans med Socialdemokraterna, bakom det särskilda yttrandet om . 69 (): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i finansutskottets betänkande FiU2 och avslag på reservationerna. Även om jag tycker att det kanske ligger i gränstrakterna för vad betänkandet handlar om måste jag kommentera inledning. Det är inte första gången man hör socialdemokrater hävda att alliansregeringen sänker skatterna så att vi på något sätt indirekt får ett budgetunderskott. Så är inte fallet. För det första har Socialdemokraterna med ungefär fördröjning accepterat de flesta av de skattesänkningar som vi genomför. För det andra har Socialdemokraterna högre bidragsutgifter. Saldot för Socialdemokraternas budgetalternativ är ungefär som regeringens. Budgetunderskottet har vi på grund av den stora ekonomiska krisen och de stora satsningar som regeringen har gjort för att stimulera ekonomin. Exempelvis gäller det då de ökade satsningarna på kommunerna, något som kommer att debatteras här efter denna debatt. Det område vi diskuterar är ett viktigt område. Till stor del handlar det om den statliga förvaltningspolitiken. Det handlar om offentlig upphandling, finansiell tillsyn, statsskuldsförvaltningen, prognos- och statistikfrågor, fastighetsförvaltning, med mera. ryms inom utgiftsområde 2 som vi här ska besluta om. Det mesta är regeringssidan och oppositionen överens om, men det finns också viktiga skillnader. Ett par av dessa återkommer jag till. I det stora hela måste man ändå säga att svenska myndigheter, särskilt på det här området, fungerar mycket väl. Det är effektiva myndigheter med många kompetenta medarbetare. Många av de här myndigheterna har varit oerhört centrala under den finanskris som vi har gått igenom och upplevt. Jag tänker då främst på och Riksgälden som tillsammans med har haft en oerhört tuff uppgift under det stormiga år som vi har bakom oss. Jag måste konstatera att samarbetet mellan myndigheterna har fungerat väl. Vi har haft kompetenta personer och kompetenta ledare på de här myndigheterna. Vi har mycket att vara stolta över. har hanterat de här internationella stormvindarna relativt väl. Den här krisen har också uppmärksammat oss på nya frågor som vi måste titta närmare på och följa upp under kommande tider. Det handlar om ansvarsgränsdragningar mellan de olika myndigheterna och också mellan och myndigheterna. Det handlar exempelvis om gränsdragningar mellan och med mera. Jag vill också upplysa om och poängtera vikten av att vi också nu under svenskt ordförandeskaps ledning har fått till stånd en ny finansiell struktur på Europaområdet för att bättre kunna förutse, varna för och hantera finansiella kriser . Inte så att vi därmed ska tro att vi har löst problemen, men vi har skaffat oss bättre verktyg på en internationell och europeisk nivå för att hantera finansiella problem. Det tror jag är viktigt att komma ihåg, och det här ger också nya förutsättningar för de svenska myndigheterna. Vad föreslår oppositionen? Den är för det första mycket splittrad. Socialdemokraterna vill exempelvis lägga ned ett program för offentligt etos, medan och tycker att det är bra att regeringen genomför detta. vill lägga ned . Socialdemokraterna vill numera behålla det, från att ha varit kritiska tidigare. Socialdemokraterna är nöjda med att finns och fungerar ungefär som , medan vill avskaffa den statliga myndighet som sysslar med prognosarbete. Det skulle vara intressant att höra om Socialdemokraterna tycker att det är en god idé med tanke på att de ska samarbeta med . Ska vi avlöva den möjligheten att ha ett statligt konjunkturinstitut? Det finns en rad intressanta och spännande frågor när man tittar på just skillnaden mellan de tre oppositionspartier som säger att de ska samarbeta. Det finns några frågor som jag tycker är viktiga att ta upp. En av de få besparingar som Socialdemokraterna över huvud taget har i sitt budgetalternativ är att lägga ned det program för en satsning på ett offentligt etos som regeringen föreslår.