prot · GX0933 · 2009-11-19 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Val av riksrevisorer Från hade följande skrivelse inkommit: har enhälligt beslutat att till ny riksrevisor efter till dess nytt val genomförts under sjunde året därefter föreslå förvaltningschefen . ny riksrevisor efter till dess nytt val genomförts under sjunde året därefter föreslå generaldirektören . hade enhälligt föreslagit att för tiden till dess nytt val genomförts under sjunde året därefter skulle välja till ny riksrevisor. Kammaren biföll förslag och valde därmed för tiden till dess nytt val genomförts under sjunde året därefter till riksrevisor hade enhälligt föreslagit att för tiden till dess nytt val genomförts under sjunde året därefter skulle välja till ny riksrevisor. Kammaren biföll förslag och valde därmed för tiden till dess nytt val genomförts under sjunde året därefter till riksrevisor 3 § Beslut om ärenden som slutdebatterats FiU6 AP-fondernas verksamhet Punkt 2 (Överföring av medel från AP-fonderna till statsbudgeten) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 244 för utskottet 17 för res. 1 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 s, 81 m, 24 c, 7 fp, 22 kd, 14 mp För res. 1: 17 v Frånvarande: 34 s, 16 m, 5 c, 21 fp, 2 kd, 5 v, 5 mp Punkt 4 (Etik och miljö i AP-fonderna) 1. utskottet 2. res. 2 (v) 3. res. 3 (mp) Förberedande votering: 24 för res. 2 15 för res. 3 208 avstod 102 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. Huvudvotering: 230 för utskottet 17 för res. 2 14 avstod 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 s, 81 m, 24 c, 7 fp, 22 kd För res. 2: 17 v Avstod: 14 mp Frånvarande: 34 s, 16 m, 5 c, 21 fp, 2 kd, 5 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU15 Redovisning av medfinansiering till statlig infrastruktur Kammaren biföll utskottets förslag. TU5 Ändrad verksamhetsform för enhet 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 134 för utskottet 128 för res. 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 24 c, 7 fp, 22 kd För res. : 97 s, 17 v, 14 mp Frånvarande: 33 s, 16 m, 5 c, 21 fp, 2 kd, 5 v, 5 mp UFöU1 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 245 för utskottet 17 för res. 1 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 s, 81 m, 24 c, 7 fp, 22 kd, 14 mp För res. 1: 17 v Frånvarande: 33 s, 16 m, 5 c, 21 fp, 2 kd, 5 v, 5 mp Punkt 2 (Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i [ISAF]) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 243 för utskottet 19 för res. 2 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 s, 81 m, 24 c, 7 fp, 22 kd, 14 mp För res. 2: 2 s, 17 v Frånvarande: 33 s, 16 m, 5 c, 21 fp, 2 kd, 5 v, 5 mp () anmälde att han avsett rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 3 (Vissa aspekter avseende den internationella fredsfrämjande insatsens utformning) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 134 för utskottet 129 för res. 3 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 24 c, 7 fp, 22 kd För res. 3: 98 s, 17 v, 14 mp Frånvarande: 32 s, 16 m, 5 c, 21 fp, 2 kd, 5 v, 5 mp Punkt 4 (En översyn av den svenska insatsen i ) 1. utskottet 2. res. 4 (s, mp) Votering: 133 för utskottet 112 för res. 4 17 avstod 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 24 c, 7 fp, 22 kd För res. 4: 98 s, 14 mp Avstod: 17 v Frånvarande: 32 s, 17 m, 5 c, 21 fp, 2 kd, 5 v, 5 mp 4 § Anmälan om kompletteringsval till justitieutskottet Talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i justitieutskottet. Talmannen förklarade vald till suppleant i justitieutskottet () 5 § Anmälan om uteblivna svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellationerna 2009/10:95 och 102 Till Interpellation 2009/10:95 planer på utbyggd kol- och kärnkraft samt Interpellation 2009/10:102 Försäljning av elnät båda av Per () Interpellationerna kommer inte att besvaras. Skälet till detta är att frågorna kommer att tas upp i en aktuell debatt som interpellationssvaren var inplanerade. () Enligt uppdrag 6 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2009/10:89 Till Interpellation 2009/10:89 Kulturarbetarnas arbetstillfällen och arbetsvillkor av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:92 Till Interpellation 2009/10:92 Lärarutbildningen i matematik av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inplanerade resor och engagemang. 7 § Radio och tv i allmänhetens tjänst 20102013 Föredrogs kulturutskottets betänkande 2009/10:KrU3 Radio och tv i allmänhetens tjänst 20102013 (prop. 2008/09:195 och prop. 2008/09:211 delvis). 1 (): Jag står bakom alla de reservationer som de rödgröna partierna, det vill säga Socialdemokraterna, , har avgivit i betänkandet men för att vinna tid yrkar jag bifall till reservationerna 4 och 5. ska besluta om en ny tillståndsperiod för radio och tv i allmänhetens tjänst. Vi ska också besluta om vilka villkor som ska gälla för , och . I dagens betänkande framgår det att den moderatledda regeringen föreslår att de villkor som gäller under nuvarande tillstånd i huvudsak ska gälla under nästa period. Visst minns vi vad som hände när nuvarande regering bestämde sig för att halvera tillståndsperioden. Det var ett beslut som kom som en blixt från en klar himmel. I alliansregeringens första budget presenterade man detta. måste man komma ihåg att när blixten presenterades hade drygt samtliga borgerliga partier tillsammans med oss rödgröna partier röstat för att ha en sexårig tillståndsperiod. Beslutet hade i sin tur föregåtts av en parlamentarisk utredning där samtliga sju riksdagspartier deltog. Vi stod 2006 inför något som vi hade upplevt. Regeringspartierna var inte nöjda med vare sig det utredningsresultat som de själva medverkat till eller det riksdagsbeslut som de röstat för. Vän av ordning frågar sig naturligtvis: Varför genomförde regeringspartierna detta hugskott för radio och tv i allmänhetens tjänst? Var det ett sätt att hålla nageln i ögat på public service-bolagen, det vill säga: om ni behandlar den nya regeringen ofördelaktigt riskerar ni att bli bestraffade? Jag vill rikta den frågan till kulturministern. Varför genomförde regeringen allt detta arbete när resultatet blev att villkoren i sändningstillståndet i huvudsak är desamma som de nu gällande? Anser kulturministern att det är ett misslyckande för och att ni inte kunde smala av public service till att enbart omfatta nyheter och sådana program som inte har någon naturlig avsättning på marknaden? I arbetet med beslutet föregående mandatperiod, alltså innan allianspartierna gjorde entré i , kunde vi utläsa två tydliga grupperingar. Det var de partier som ville ha en bred radio och tv i allmänhetens tjänst med ett utbud som gör att den som vill kan klara sig utan kommersiella kanaler och dyra extra abonnemang. De partier som ville detta var förutom vi på den rödgröna sidan även och . De två andra partierna ville, som jag redan nämnt, smala av public service till att enbart omfatta nyheter och sådana program som inte har någon naturlig avsättning på marknaden? Båda grupperingarna var dock överens om att programföretagen ska fortsätta att vidga och fördjupa sitt kulturansvar. Man var överens om att nyhetsförmedling och samhällsbevakning ska spegla skeenden från olika geografiska, sociala och andra utgångspunkter, att funktionshindrades behov och språkliga och etniska minoriteters intressen ska beaktas och att de olika kulturer som finns i ska synliggöras. Det utländska programutbudet ska spegla olika kulturkretsar. Jämställdhet mellan kvinnor och män ska ses som en självklar del av den demokratiska grundtanken om alla människors lika värde och rättigheter. är inte alltid till alla delar tillfreds med utvecklingen inom public service. Men vi är övertygade om att politikernas enda styrinstrument ska vara sändningstillstånden, det vill säga att vi inte ska lägga oss i utformningen av programmen och att är det organ som allmänheten ska ha till sin hjälp för att kontrollera att radio och tv i allmänhetens tjänst lever upp till avtal och lagar. Om vi har synpunkter på att marknadsmässiga synsätt håller på att tränga ut samhällsintresset får vi således vänta tills avtalet löper ut och, i mån av politisk styrka, i det nya tillståndet skärpa de formuleringar som vi menar att programföretagen misstolkat eller valt att bortse ifrån. Som vänsterpartister måste vi givetvis värna en radio och tv i allmänhetens tjänst. Vi måste också våga lita på att den är förmögen att fungera just som en sådan utan ständiga korrigeringar via nya sändningsvillkor. I stället måste det vara allmänheten som via håller efter sina egna bolag så att de erbjuder det den har rätt att förvänta sig. Av det skälet är vi starkt kritiska till alliansregeringens sätt att hantera sändningstillståndet under innevarande mandatperiod. Det är olyckligt att man partipolitiserat public service på detta sätt. Det är viktigt att alla partier värnar public service-tanken eftersom vi behöver oberoende massmedier som kan granska maktutövare, ge oss en neutral nyhetsförmedling och en plattform för såväl folkbildning som kultur, idrott och fri debatt. Jag är ändå lite glad över att regeringen tagit till sig våra synpunkter om att radio och tv behöver mer resurser, även om det bara handlar om en höjning . Under nästa mandatperiod vill vi starta en diskussion om en permanent höjning av anslagen till , och . En förstärkning av ekonomin är viktig för att säkerställa ett brett och högkvalitativt utbud. Uppräkningen måste kunna vara högre än om kostnadsökningar motiverar det. Däremot är jag inte glad över regeringens förslag om att urholka ekonomin för public service. Det gör man dels genom att alla företag och myndigheter bara ska betala en radio- och tv-avgift, dels genom att begränsa sponsring av idrottsevenemang. Nya orättvisor väcks. Varför ska en kvarterspizzeria betala lika mycket som en stor hotellkedja? Det betyder också att det blir mindre till att finansiera radio och tv. Vi tycker att pengarna behövs för att säkerställa en bred och folklig public service. Vi vill ge SVT möjligheter att köpa in stora evenemang. Regeringens förslag om att halvera SVT:s möjligheter till sponsring gör att SVT ges sämre möjligheter att konkurrera med kommersiella bolag om evenemangen. De som förlorar mest i detta sammanhang är de små idrotterna. De får sämre möjligheter att bli bevakade i radio och tv. I vår rödgröna reservation nr 4, Underhållning i programutbudet, punkt 8, säger vi att vi har noterat att regeringen inte anser att det är nödvändigt att i sändningstillståndet definiera underhållning som en del av programutbudet. Vi tolkar det som att den moderatledda regeringen vill begränsa programbolagens produktion, vilket enligt vårt förmenande strider mot själva begreppet i allmänhetens tjänst. Låt oss i detta sammanhang påminna om att våra programföretag både nationellt och internationellt har vunnit erkännande och ett imponerande antal priser för produktion av underhållningsprogram. Vi menar att det är viktigt att värna programföretagen och att de har som uppgift att producera underhållning av god kvalitet. Vi menar därför att det tydligt också ska framgå av villkoren i sändningstillståndet. I vår rödgröna reservation nr 5, Ökad tydlighet gentemot externa producenter, punkt 9, vänder vi oss mot regeringens förslag om att införa en detaljreglering som innebär att det i och Utbildningsradions årliga budgetunderlag ska anges hur stor den externa produktionen beräknas bli. Vi tycker att det räcker med att programföretagen i efterhand redovisar hur stor den externa produktionen har varit. Här anser jag att regeringen visar på stor klåfingrighet och går emot det som den borgerliga utskottsmajoriteten säger sig värna, det vill säga programbolagens självständighet och principen om armlängds avstånd mellan å ena sidan riksdag och regering, å andra sidan public service-verksamheten. 2 (): Vi har en viktig debatt om public service. Public service är otroligt viktigt i med tanke på den samhällsordning som vi har byggt upp här. Den har en speciell och central ställning. som debatten är viktig är den också helt onödig. Det är den därför att vi har gällande regler för sändningstillstånd. Det finns ett avtal mellan partierna om ett stabilt regelverk för hela perioden till utgången av 2012. Det var en enig riksdag som bestämde att dessa regler skulle gälla just för att samtliga ledamöter tyckte att den här stabiliteten och långsiktigheten krävdes för att minska risken för politisering, för att öka bolagens oberoende och för att bolagen skulle kunna koncentrera sig på sin viktiga uppgift att göra program, utveckla företagen, möta den nya tekniken och möta konkurrensen. Det var alltså en enig riksdag som röstade på det sättet och en nästan enig riksdag som dessutom stod bakom innehållet i detalj i det regelverk som man då beslutade om. Ingenting har åberopats som har motiverat varför det ställningstagande man gjorde då skulle ändras. från den till av den nya regeringens arbete hade något hänt som gjorde att denna enhet var kullkastad. Min åsikt är därför att dagens debatt är onödig. De regler som finns är stabilt förankrade i denna riksdag och mellan partierna. Något behov av den stora sak som ligger på bordet är inte utvecklat. Jag hoppas att dagens debatt kommer att hjälpa oss att se vad det är som har hänt som gör att debatten behövs. Resultatet av förändringen det förtida avbrytandet av avtalet och brottet mot det kontrakt mellan partierna som vi hade skrivit under och gentemot bolaget i det sexåriga sändningstillståndet är att en lång tradition i svensk politik, i svensk mediepolitik och kanske också i svensk demokrati har brutits. Det tycker jag är mycket viktigt. Med dagens beslut sätter vi nu en slutpunkt för den långa period i svensk politik när public service ansågs vara en viktig del av den typ av frågor som ska stå över den kortsiktiga partipolitiken och i stället styras av långsiktiga breda uppgörelser. Det har gällt frågor som yttrandefriheten, , grundlagarna och annat. är det i stället en fråga som är skiljande mellan blocken, som kommer att variera från mandatperiod till mandatperiod och som kommer att skapa osäkerhet och kortsiktighet i de viktiga public service-bolagen. är den perioden skiftad. Jag beklagar det. Jag tycker att det är trist för . En annan effekt av upprivandet är att de tre public service-bolagen nu har fått ägna arbete åt spring i kanslihusets trappor, politisk verksamhet, remissvar och nya utredningar i stället för det som var avsikt förra gången att ägna all kraft åt programverksamhet, konkurrens och sin viktiga roll i samhället. De förslag som regeringen har lagt fram till innebär att de mest extrema inslagen i den borgerliga politiken inte genomförs. Förslagen innebär inte att man går vidare med krav på börsnotering och försäljning av och . Regeringens förslag innebär inte att det blir som hade krävt att SVT bara ska få sända sådant som de privata bolagen inte kan sända. Förslagen innebär inte heller en politisk finansiering av public service genom årliga regeringsbeslut och årlig budgetförhandling. Vi som inte är med i processen vet inte hur det är med detta. Det har ju inte varit några partiöverläggningar och ingen parlamentarisk utredning, vilket har varit tradition tidigare. Vi vet inte om detta är resultatet av en förhandling en byteshandel eller om det är resultatet av en omprövning av och en ny övertygelse om vad som är klok politik för . Därmed vet vi inte heller, och inte heller bolagen och andra, om detta är en långsiktigt stabil ny inriktning där vi nu är överens till exempel om frågor om finansiering och att börsnotering av är aktuell. Det har dock också blivit ett par stycken försämringar i det förslag som föreligger jämfört med det regelverk som än så länge är beslutat om. Innan har ändrat sig, vilket den kanske gör eller när det nu blir om olyckan är framme, är det detta regelverk som gäller fram till . Det blir en försvagad ekonomi för public service redan genom förändringen av licenskraven för företagen, som beskrev, där den lilla pizzerian kommer att få betala samma licens som den stora hotellkedjan och genom den klåfingriga och detaljinriktade ytterligare begränsning av sponsringen som ni föreslår. Bara genom dessa två åtgärder försvagas ekonomin för public service med . Detta ackumuleras så att rundradiokontot blir 100, 200, 300 och så vidare miljoner färre. Det blir alltså mindre pengar . eller senare kommer det att leda till bekymmer. Vi säger nej till detta från vår sida. Det kommer att bli en försvagad konkurrenskraft för public service om viktiga sportevenemang. På grund av detta snedvrider man och ändrar konkurrensförhållandena så att public service kommer att kunna sända färre evenemang. Färre världsmästerskap och kommer att bli tillgängliga för hela folk utan extra avgifter och utan extra betalkanaler. Det tycker vi är fel väg att gå. Men det stämmer med den väg vi har sett från en del partier som säger att sådant som andra kan göra ska hålla sig borta från. Kanske är det där man ska söka förklaringen. Jag vet inte, men vi får hoppas att dagens debatt ger svar på det. Det blir också en ökad detaljreglering och en ökad politisering av bolaget. Det är ett antal inslag i det framlagda förslaget som innebär en klåfingrighet som vi trodde att vi var på väg bort ifrån. Det nya sättet att utse styrelser innebär att hela makten över alla bolagen läggs i regeringens händer och att inte ska precisera några riktlinjer för hur regeringen ska utöva denna makt. är det spritt på ett antal olika händer som har lett till andra konstigheter, till exempel att tre av fyra bolagsstyrelser oavsett valresultat har letts av borgerliga ordförande sedan den nuvarande ordningen infördes av . Vi i Socialdemokraterna vill tillsammans med och ge bolagen ökad frihet och mindre detaljstyrning. Vi vill också ge bolagen bättre möjligheter att arbeta med kulturen på ett speciellt sätt. I det förra beslutet, som vi hade så bred enighet om, begränsade vi möjligheterna till sponsring mycket kraftigt. Vi tog sikte på att skillnaden mellan reklam-tv och public service måste vara väldigt tydlig. Jag, som då lade fram det förslaget, blev vederbörligen hånad och avhyvlad av tv:s representanter i medierna för att förslaget var så strängt. Jag tyckte att det var viktigt att ta den striden. Jag tycker fortfarande att det läge som vi då fastnade för är en bra avvägning, och inget har anförts om att det har blivit en överdrift av sponsring . Men det finns en detaljreglering i detta som jag ogillar. I princip kan man bara ha sponsring för sport. Jag konstaterar att ett antal partier gick till val på att öka möjligheten för näringslivet att sponsra kulturen. Man ville öppna fler kanaler för företagen att hjälpa till och dra fördel av det som kulturen kan ge och själva vara med och bidra med pengar. Det är inte möjligt när det gäller public service. Jag tycker att det är fel, och jag tycker att vi ska likställa kultur och idrott i detta hänseende också när det gäller sponsring i public service. Det skulle öppna möjligheter för att ha sponsring på ett öppet sätt och inte som förtäckt lite bakom kulisserna. Vi vill ge bolagen arbetsro att gripa sig an de viktiga framtidsuppgifterna, det vill säga konkurrensen, programutvecklingen och den nya tekniken. Det är olyckligt att dagens besked i stället är att public service från och med nu är en fråga om partipolitisk pingpong som spelas den första arbetsdagen när nya regeringar tillträder i nya konstellationer om ett eller annat parti åker ur och de övriga är kvar och gör upp med en ny mittpunkt eller om vi får ett regeringsskifte. Det beklagar jag, men jag hoppas att de som har ansvar för detta känner det ansvaret på sina axlar. Under dagens debatt hoppas jag få besked om vad det var som hände mellan den och den nya regeringens första arbetsdag som gjorde att det som var klokt var den sämsta tänkbara visdom . I detta anförande instämde i , , , och (alla s). 3 (): För oss gröna är public service-medier ett viktigt och omistligt stöd för demokratin. Svenska folket behöver verkligen ett alternativt bolag som står fritt från beroende av reklam. Den typen av mångfald på medieområdet vill vi behålla och värna om. har det funnits en samsyn över blockgränserna om de här frågorna, men har det hänt någonting: Laborerandet med längden på tillståndsperioden, momsens vara eller inte vara, finansieringssätt, diskussion om sponsring och budget och frågan om hur brett bolagets uppdrag ska vara. Det börjar bli en allt längre lista på frågor där den enda samlade avsikten från den moderatledda regeringen verkar vara att ställa till problem och undergräva för public service-bolagen. Public service har varit föremål för diskussion då jag klev in i . Turerna har varit många. En utredning utan oppositionens medverkan har gjorts. kommer en proposition där det verkligen är svårt att hitta någon entusiasm från regeringens sida. Att hitta något som uttrycker vilja till bred samstämmighet är som att leta efter en nål i en höstack. Taktiken verkar i stället vara att svälta ut företagen genom att minska intäkterna och smala av uppdraget. Jag kan inte förstå på vilket sätt denna proposition stärker public service att ge tv-tittare och radiolyssnare bättre program. Jag vill fråga ministern om en så enkel sak som sponsringsmöjligheterna. Om jag har förstått det hela rätt anser att sponsringsverksamhet rent principiellt är ett alldeles utmärkt sätt att finansiera olika verksamheter, exempelvis medier, på. Varför vill ni då begränsa möjligheterna för just public service att utnyttja den möjligheten? Syftet med public service är ju inte att utröna huruvida man kan göra tv och radio utan några pengar utan att vara ett medieföretag som inte är beroende av reklam för sin verksamhet och som har kvalitet som mål. Det är skillnad mellan sponsring och reklaminslag. Det finns en idé om vad som ska sponsras och i vilken omfattning det ska ske som vi rödgröna känner oss alldeles bekväma med. Vi rödgröna kan för vår del se att det inte finns några skäl att ändra nuvarande sponsringsregler. Erfarenheterna från har visats sig vara goda. Dessutom har priset på rättigheterna stigit kraftigt, vilket ytterligare talar emot att SVT:s möjligheter att konkurrera om attraktiva evenemang ska försvåras. Vi menar att regeringens förslag skulle missgynna små och medelstora evenemang och ge alltför stora konkurrensfördelar till de kommersiella kanalerna. Enligt vår mening borde man snarare överväga att vidga sponsringsmöjligheterna så att kulturevenemang i fortsättningen likställs med sportevenemang i sponsringshänseende. Bättre kulturutbud i radio och tv ger kulturinstitutionerna och kulturellt yrkesverksamma nya möjligheter att utvecklas. Med de begränsningar som regeringen föreslår kommer public service att mista . Vad är syftet med att driva en hårdare linje för sponsring, kulturministern? Idéerna är många för hur man urholkar den ekonomiska grunden för public service-verksamheten. Regeringspartierna gick som bekant till val på regelförenklingar som ger mindre byråkrati och krångel för företagen. Vi rödgröna tycker att det är väldigt positivt om det också blir så i verkligheten, men vi menar att man inte kan göra det på ett sätt som ger dåliga effekter på annat håll.