prot · GX0918 · 2009-10-21 00:00:00 — De har legitima rättigheter och skyldigheter i de arktiska havsområdena. I dessa stater pågår ett arbete för att utröna hur långt ut respektive stats kontinentalsocklar sträcker sig. Utöver dessa fem länder är det , och samt representanter för sex organisationer för urfolk i som ingår i . finns det även sex observationsländer och flera har sökt. Det visar vilket stort intresse hela världen har för det arktiska området. Det är bra att både regeringen och har granskat EU:s meddelande om , men vi ska också komma ihåg att inte heller har ett program eller en strategi för eller nordområden. kommer här i att presentera ordförandeprogram för , som nu tar över ordförandeskapet i. Det och våra synpunkter i detta utlåtande vore en ganska bra start på en svensk strategi inför vårt ordförandeskap 2012. Det kan i detta sammanhang nämnas att har bearbetat en nordisk strategi för klimat- och miljögifter i som gäller till 2012. Med andra ord är det att starta ett arbete också på hemmaplan för en egen strategi, en handlingsplan inom prioriterade områden som kan vara ekonomi och infrastruktur, miljöfrågor, utbildning och mänskliga resurser, gränsöverskridande samarbete och rättsliga frågor, kanske den svåraste frågan nu i . Jag tror att vi i nog är det sista av de nordiska länderna i detta arbete. utrikesminister deklarerade i sitt tal i sina tankar om arktiska policy. Och meddelade utrikeshandelsminister att han vill att regeringen lämnar en redogörelse till om politik beträffande och dessutom tillsätter en delegation för att behandla arktiska frågor. Så där har man tagit ett steg framåt. kan det vara bra att lära sig av våra nordiska grannar, men man kan naturligtvis också vara sist på spelplanen, bara resultatet blir bra. Men det är viktigt att vara med på spelplanen och hålla hårt i bollen, för de här frågorna är viktiga också för . , fru talman, kommer att bli en av de största utmaningarna under EU:s kommande mandatperiod. kommer att vara en arena för både konkurrens och samverkan inom civila, ekonomiska och militära områden. Vi kommer att ställas inför beslut där olika intressen måste vägas samman. I den nya världen kommer att utgöra EU:s yttre gräns, den sista utposten mot . Frågan är om vi i och i EU ska hitta en väg för fredliga lösningar eller om vi kommer att medverka till att bygga konflikter. Härmed, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i utlåtandet. 139 (): må verka fjärran, långt bort, även för oss som bor på dessa nordliga breddgrader, men de förändringar som sker i området till följd av de globala klimatförändringarna drabbar oss alla. På är effekterna som mest märkbara, och det är här man ser de första förändringarna. kunde man konstatera att utbredningen av havsis i var den minsta sedan satellitmätningar började göras, och det finns inga tecken på att trenden är på väg att avta. Denna och många andra frågor som rör Arktisområdet och dess befolkning togs upp i meddelandet Union and the Arctic Region, som presenterades av kommissionen för . Tre centrala målsättningar tas upp, och dessa är: skyddandet och bevarandet av , tillsammans med områdets befolkning, ett främjande av en hållbar resursanvändning och ett bidragande till förbättrade multilaterala styrformer för . Målen är strategiska och följs av förslag till åtgärder inom en lång rad av områden. Dock saknas konkreta förslag med rättslig grund. De förslag som läggs fram kommer i stället att ligga till grund för rådsslutsatser vid allmänna rådets möte . Regeringen säger i sin faktapromemoria att man välkomnar kommissionens meddelande och att stöder ansträngningarna för att utforma en sammanhållen Arktispolitik i EU. Många av förslagen som läggs fram är bra och bör kunna få ett brett stöd bland medlemsstaterna. Däremot påpekar man att det finns delar som är otydliga och lämnar ett brett tolkningsutrymme. Arktisområdet är inte bara ett område att betrakta ur ett miljö- och naturresursperspektiv utan också ett hem för cirka fyra miljoner människor, många av dem tillhörande ursprungsbefolkningar som samer och inuiter. Från såväl regeringens som utskottets sida påpekas att meddelandet från kommissionen inte uppmärksammar de folkrättsliga aspekter som kommer av de legitima rättigheter och skyldigheter som de fem arktiska strandstaterna runt har. De arktiska landområdena ges som helhet inte samma behandling i meddelandet som havsområdena, varför man gärna hade velat se ett bättre helhetsgrepp med bättre hänsyn till samtliga områden som rör den arktiska miljön och befolkningen. Arktisområdet är att betrakta som ett hav omgivet av land, vilket står i kontrast till som är en landmassa omgiven av hav. Dock finns andra likheter områdena emellan och lärdomar att hämta från arbetet med Antarktisfördraget där parterna gemensamt, inklusive , 1991 antog ett miljöskyddsprotokoll som innebar ett förbud mot utvinning av naturtillgångar framåt. Utförliga miljökonsekvensbeskrivningar och ekologisk hänsyn vid all aktivitet i är något som vi från svensk sida tar på stort allvar då miljön i är särskilt känslig. Från utskottets sida ser vi positivt på regeringens arbete i den här frågan och att den påpekas även här. ingår dessutom i där regeringen verkat för att åstadkomma en samsyn mellan de parter som berörs för att på bästa sätt skydda miljön i . Det gäller inte bara ett skydd mot klimatförändringar utan alla slags förändringar och skadlig påverkan. menar utskottet att man i avsnittet om fossila bränslen tydligare kunde ha pekat på att ökad utvinning av olja och gas i leder till ökade utsläpp av växthusgaser som påskyndar de globala klimatförändringarna. I avsnittet om transporter kunde man även ha påpekat att ökade utsläpp av luftföroreningar förvärrar klimatförändringarna. Utskottet menar också att meddelandet kunde ha klargjort att den snabba försämringen av miljö sällan härrör från Arktisområdet självt utan är en konsekvens av det som sker i världen som helhet. Sammantaget ställer sig utskottet positivt till att liksom regeringen stödja de ansträngningar som kommissionen har gjort för att ta fram en sammanhållen Arktispolitik för EU. Meddelandet är att se som ett första steg. Det ligger på oss alla att i alla de forum där det är relevant att ta upp frågor som rör göra det och verka för att skydda en känslig miljö. Som påpekats finns områden där man från svensk sida velat se en tydligare linje och en större tyngdpunkt på vissa miljö- och folkrättsliga hänsyn. De strategiska mål som anges i meddelandet är dock på det stora hela bra. Att man kan finna en bred uppslutning bakom de mål som lagts fram är också en mycket viktig faktor. Meddelandet borde kunna få ett brett stöd av samtliga EU:s medlemsstater. 140 () replik: Jag vill bara fråga om anser att utvinning av olja i är en hållbar resursanvändning. 141 () replik: När jag läser och reservation anser de att majoriteten i utskottet i sin granskning av kommissionens meddelande inte tydligt uppmärksammat de stora klimatmässiga risker som följer på prospektering och utvinning av fossila bränslen i . Jag tycker att vi har gjort det. I vår granskning tycker vi att meddelandet kunde ha varit mer konkret avseende naturskydd av landområden och bevarandet av biologisk mångfald. Dessutom kunde avsnittet om fossila bränslen tydligare ha framhållit att ökad utvinning av olja och gas i leder till ökade utsläpp av växthusgaser som påskyndar de globala klimatförändringarna. En hel del är alltså sagt om vad vi tyckte att meddelandet kunde ha innehållit. 142 () replik: Jag skulle beskriva kommissionens meddelande som att det genomsyras av en frustande entusiasm över möjligheten till utvinning av olja och gas under . Jag tycker inte att majoriteten har svarat tillräckligt tydligt på det genom det ni framhåller, nämligen den grundläggande självklarheten att utvinning av olja och gas leder till ökade klimatproblem. Men låt vara; timmen är sen. 143 () replik: Jag finner att och är ensamma i sin uppfattning att inte stödja utskottets granskning av detta meddelande. I övrigt har kammaren visat ett brett stöd för kommissionens meddelande. 144 (): Jag yrkar bifall till förslaget i sin helhet. Jag instämmer i varierande grad med vad samtliga talare har sagt tidigare i denna talarstol. Jag tror att vi alla kan vara tämligen överens om att växthuseffekten smälter ismassorna kring i en oroväckande hastighet. Det vi kommer att ta ställning till är förslag till strategiska mål och enskilda åtgärder som medlemsstaterna och institutionerna ska göra för att minska klimatförändringarna i . Det ska vara första steget mot en gemensam politik i EU vad gäller . Det är ett bra steg som vi ska vara stolta över, även om många av oss är frustrerade över att det går för sakta. Man kunde också ha varit ännu tydligare vad gäller klimathänsyn inte minst. Jag och bland andra har jobbat länge för att borde bli ett skyddat marinreservat. Vi är glada över att har sagt inför höstens landsmöte att det kommer att bli partiets officiella politik. Varför ska man rättsligt skydda som ett marinreservat? Det handlar förstås om att en kapplöpning har påbörjats i jakten efter den olja och gas som har varit otillgänglig på grund av isen. De fem omkringliggande arktiska staterna , , , och , via , har den suveräna rätten att utvinna naturtillgångar på respektive stats kontinentalsockel, vilket bland annat redogjorde för tidigare. För att få rätten över sin kontinentalsockel måste en stat lämna in dokumentation efter att man ratificerat havsrättskonventionen. Det handlar om folkrätt på en tämligen avancerad nivå. Därför pågår det just nu en intensiv kamp mellan de arktiska staterna där de försöker leda i bevis att deras kontinentalsocklar mot sträcker sig så långt ut som möjligt. Om oron för ryska gasledningar i är berättigad borde och flera andra länder i ännu högre utsträckning ha anledning att rikta sin uppmärksamhet norrut. Det finns åtminstone tre goda skäl till varför vi måste skydda bättre. Det första är att bromsa upp den globala uppvärmningen. Det andra är att förhindra skadliga utsläpp. Det tredje är att skydda utrotningshotade arter och möjliggöra för befolkningen att kunna leva kvar på denna plats. I de arktiska staternas strävan att säkra rättigheterna över i form av transportleder, olja, gas och övriga naturresurser får de ett ekonomiskt intresse av att fortsätter smälta. Vi måste alla ta ett ansvar för att denna logik bryts. Jorden klarar inte av dagens ökade förbränning av fossila bränslen. Utöver olika ekonomiska styrmedel i form av koldioxidbeskattning, utsläppsrätter och trafikavgifter kan det också behövas absoluta förbud som bevarar skyddsvärda miljöer som exempelvis . Om naturtillgångarna i kan bli föremål för utvinning riskerar vi också olyckor i form av oljeutsläpp, vilket kan skada ännu mer eftersom nedbrytningen sker långsammare i kalla miljöer än i varma system. Natur- och djurlivet utanför lider fortfarande av sviterna efter grundstötningen 1989 av oljetankern . Med stora ansträngningar har med grannländer lyckats ge ett ganska gott skydd. De politiska och framför allt rättsliga förutsättningarna för att lyckas med detsamma när det gäller olje- och gasutvinning i är dessvärre sämre, även om det troligen är ännu mer angeläget. Utrotningshotade arter är beroende av sina ekosystem. Det gäller till exempel isbjörnen. Även om isbjörnar är goda simmare är de beroende av havsis för jakt och förflyttning. Dräktiga isbjörnar bygger snöiden där de föder sina ungar. Det vore en stor tragedi om framtidens isbjörnar reducerades i antal och förvisades till djurparker långt från sin naturliga levnadsmiljö. Ett marinreservat i kan bli verklighet. Det behövs politisk framsynthet, som jag tror att vi hittar i samtliga partier i riksdag, men framför allt påtryckningar från allmänheten. skulle behöva en miljökamp på samma nivå som vi just nu ser på den globala miljöfronten, inte minst inför . Det kommer att behövas samma påtryckningar. Många har i debatten dragit paralleller till Antarktisfördraget då var en av de pådrivande parterna. Antarktisfördraget är ett miljöprotokoll enligt vilket utvinning av naturtillgångar förbjuds framåt. Det gör att man bara kan använda till fredliga och vetenskapliga ändamål. Det är ett exempel på hur man skulle kunna lösa Arktisfrågan. Det finns dock en hel del folkrättsliga problem på som inte finns på . Det måste vi också väva in i diskussionen. Ett dilemma som framkom när vi hade denna debatt och som är viktigt och inte ska raljeras över är hur man ska främja den hållbara resursanvändningen för den urbefolkning som finns på . På bor det bara forskare på stationer, men på har vi en levande urbefolkning som måste kunna leva kvar på det sätt som den har gjort . Det måste komma in bredare i debatten. Jag förstår flera aspekter som tas upp i och reservation. Det är hedervärt och bra, men man får inte skapa en nidbild av detta utlåtande. Även om det är otillräckligt är det ett första steg mot en gemensam EU-politik som lyfter klimatfrågorna på denna del av jorden. Det, om något, är viktigt. 145 (): Vi kristdemokrater välkomnar kommissionens meddelande och anser att det är angeläget att EU i sitt beslutsfattande beaktar och ägnar särskild uppmärksamhet åt de unika förhållanden som råder i . Vi har hört det från tidigare talare och jag instämmer i att de globala klimatförändringarna märks först och är störst i . Uppvärmningen fortsätter med tilltagande isavsmältning på land och till havs. Det oroar oss kristdemokrater. EU måste driva på arbetet för att garantera säkerhet och stabilitet, strikt miljöstyrning och beaktande av försiktighetsprincipen, hållbar resursanvändning samt öppet och rättvist tillträde till arktiska områden. Det är positivt att kommissionen har valt en ambitiös och bred ansats där man, som vi tidigare hörde, har accepterat definitionen av som området norr om , vilket omfattar både land- och havsområden där de åtta arktiska staterna i olika omfattning har suveränitet. Isavsmältningen i öppnar nya möjligheter för transport, mineralutvinning och annan näringsverksamhet. Dessa ändrade förutsättningar påverkar den geostrategiska dynamiken i och kan ha konsekvenser för internationell stabilitet och för europeiska säkerhetsintressen. Nya ekonomiska möjligheter och åtföljande konsekvenser för miljö och befolkning i tilldrar sig ökad uppmärksamhet. Denna utveckling medför ett ansvar för EU att motverka att situationer uppstår där kan bli ett säkerhetspolitiskt spänningsområde. Det är ytterst väsentligt att unionen tar detta ansvar och formulerar sitt intresse för och sitt engagemang i i ljuset av ett sådant ansvar. Stabilitet, balans och kontinuerliga dialoger mellan inblandade stater och aktörer är också nödvändigt. Framtida ryska intressen och kopplingarna mellan ekonomiskt och politiskt ledarskap för finns på hög nivå. Ryska intressen har också drivit utvecklingen och upptrappningen eftersom varken nuvarande eller tidigare amerikansk administration har någon egentlig Arktispolitik. Det kan också vara av intresse att veta att industriinvesteringarna i nordvästra är de största som någonsin skett i enligt det informationsmöte som hölls på . Även investeringar i området är av betydelse till följd av de olje- och gasfyndigheter som gjorts. I försvarets inriktningsproposition från regeringen skrev vi att klimatförändringarna har stora konsekvenser för utvecklingen och den känsliga miljön i . Avsmältningen skapar också nya förutsättningar för bland annat energi- och mineralutvinning och sjötransporter i norr. Denna utveckling medför också att och , och därmed också , får en ökad strategisk betydelse. Behovet av att förstärka övervakningen i och förbättra förmågan att hävda sin självständighet och skydda det egna territoriet mot otillbörligt intrång har ökat hos de fem strandstaterna runt . rymmer fortfarande världens största ansamling av nukleärt material, såväl i fungerande energi- och vapensystem som i form av utbränt kärnbränsle och andra former av radioaktivt avfall. Frågan om ökat samarbete med EU, samtliga länder i och inom berörs också. De olika nordiska länderna har olika säkerhetspolitisk bakgrund, men utvecklingen mot större samordning accelereras av behovet av att kunna agera i . välkomnar det avtal om gränsöverskridande räddningssamarbete i som ingicks mellan , , och . Vi ser fram emot ytterligare samarbete i regionen, inte minst på det säkerhetspolitiska området. Jag yrkar bifall till förslaget i utlåtandet. 146 (): har hamnat i fokus. Polaråret, IPY-året, satte fingret på den akuta situation som råder. Inte minst med hjälp av all den dokumentation som finns från polarforskningsexpeditionerna har man kunnat påvisa skillnaden och den negativa utveckling som skett. Temperaturhöjningen går fortare än väntat. talar har påpekat att avsmältningen av havsisen i den arktiska bassängen har nått rekordhöga nivåer . Permafrostsmältning och metangasutsläpp är några mycket oroande scenarier. Jag delar den oro som framförts av flera talare här . Frågan kommer, precis som har framfört, att debatteras vid vårt landsmöte. Klimatförändringarna i är inte bara ett hot mot den arktiska miljön och invånarna i . De medför också globala konsekvenser. En kraftfull klimatpolitik i EU och insatser för klimatanpassning i inklusive arbete för att skydda den biologiska mångfalden måste därför, precis som skrivs i faktapromemorian, vara centrala delar i EU:s arktiska politik. Det är positivt att kommissionen har för avsikt att fullfölja SAON-processen, . Det är från början ett svenskt initiativ som innebär samordning och förbättring när det gäller övervakning och observation av förändringar som sker i . Det är alltså en otroligt viktig process som pågår. , vårt flaggskepp, har kunnat nyttjas av många internationella forskare. Jag utgår ifrån att det kommer att bli en fortsatt diskussion om behovet av ytterligare forskningssatsningar när det gäller forskningsfartyg. EU:s tidigare ordförande, , visade ett mycket stort intresse för de här frågorna. De anordnade bland annat ett antal seminarier och skickade stafettpinnen vidare till . lyfter kommissionen upp frågan om en EU-politik för . Den tas också upp i samband med session. Jag hade dock gärna sett att det hade blivit ett möte på högsta politiska nivå i samband med vårt ordförandeskap, inte minst med tanke på det stundande klimattoppmötet. Det krävs och det är behov av långsiktig finansiering och långsiktig infrastruktursatsning. Jag delar utrikesutskottets synpunkt att skälet till att måste skyddas bland annat är att vi måste bromsa den globala uppvärmningen och förhindra skadliga utsläpp, men också skydda utrotningshotade arter och värna folks traditionella livsstil. Vi har urbefolkning, vilket också har förts fram är. Men jag delar också utskottets kritik där man framför att man gärna hade sett mer konkreta åtgärder vad gäller naturskydd av landområden. Den första strategiska målsättningen som kommissionen pekar ut att skydda och bevara i samverkan med dess befolkning är A och O. Herr talman! Isavsmältningen i öppnar enligt regeringen nya möjligheter för transport, mineralutvinning och annan näringsverksamhet. Det är viktigt att vi också inser att det öppnar för nya hot med ökad utvidgning av olja och gas, vilket för med sig ökade utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar. Det är angeläget att den , inte minst i samband med kommande ordförandeskap i driver på mer konsekvent att man ska kunna genomföra rådets riktlinjer och rekommendationer. En klar förstärkning vore att få kommissionen som observatör vid dessa möten. Det är ett förslag som har ställts och som man kommer att återkomma till. Det är också angeläget, precis som har framfört, att arbeta för att detta område blir maritimt skyddat. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets utlåtande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs utrikesutskottets utlåtande /10:UU5 för (KOM(2009)248). 147 (): Inledningsvis yrkar jag bifall till Socialdemokraternas, och reservation. Varav hjärtat är fullt talar munnen, brukar man säga. ska vi återigen tala om vårt hjärtebarn i denna kammare. I många stycken är vi överens om att det finns mycket att göra för miljö och för regionen som tillväxtområde. Många är engagerade i Östersjösamarbetet här liksom i där man nu arbetar med ett ökat samarbete kring . Den strategi som har utarbetats av Europeiska kommissionen har fyra övergripande mål: hållbar miljö, ökad tillväxt, ökad tillgänglighet och ökad säkerhet. har framhållit att miljön ska inta en särställning, vilket naturligtvis är mycket tillfredsställande med tanke på långsiktighet och framtida generationers välstånd. Miljön är grundläggande för att de övergripande målen ska kunna utvecklas. Under det socialdemokratiska regeringsinnehavet utvecklades Östersjösamarbetet kraftigt. Vi vill gå vidare och befästa som ett fredligt område. Trygga länder har i regel välmående och trygga grannar. Vår säkerhet har stärkts av att de flesta länderna runt är demokratiska och att det ekonomiska och ömsesidiga beroendet har ökat i takt med den starkt ökade handeln. säkerhet har också stärkts i samband med att dessa länder har fått sina säkerhetspolitiska önskemål tillgodosedda. Vad som fortfarande återstår är att stimulera ett positivt ryskt deltagande i det regionala säkerhetsskapande samarbetet. Vi socialdemokrater ser i huvudsak positivt på den framlagda strategin. Till viss del är strategin en sammanställning av åtgärder som redan har planerats inom EU, och allt är inte nya förslag. Det är naturligtvis positivt att man samlar de planerade åtgärderna i en gemensam strategi. Men vi höjer ett varningens finger för att strategin kan bli en pappersprodukt utan reella finansiella möjligheter att stärka . djupa ekonomiska kris är mycket oroande och hotar , och instabila regeringar. Detta gör strategin angelägen att genomföra så att inte vissa av medlemsstaterna halkar efter i utvecklingen. Genom ett ökat samarbete och bättre samverkan kan staterna stärka sin konkurrenskraft och sitt välstånd. Länderna runt har en samlad befolkning på drygt 100 miljoner. Inte minst för ger detta stora möjligheter att öka handelsutbytet, vilket i förlängningen leder till större ekonomisk tillväxt och fler jobb. Regionen har stora möjligheter att utvecklas, och , som i många avseenden är en global vinnarregion, kan vara en inspiration för hela att utvecklas till en framgångsrik region i . I EU ses strategin också som en föregångare för andra regioner, till exempel Svartahavsområdet. Vi vill ha en fri handel och en marknad som gynnar både och våra handelspartner. Men det ska vara en ansvarsfull frihet som också tar hänsyn till människor och miljö. Vi tjänar alla på att skapa en långsiktigt hållbar ekonomi som tar hänsyn till miljön. För det behövs samarbete och politik men också gemensamma regleringar på EU-nivå. Handeln med kommer att öka, och vi vill närma oss våra grannländer på andra sidan ännu mer. I högtidstalen brukar det från regeringen heta att Östersjösamarbetet är prioriterat. I praktisk handling har det dock inneburit beslut om nedläggning av generalkonsulaten i , och . De är alla svenska utlandsrepresentationer runt södra . Att stänga ett konsulat som det kostade både möda och pengar att få till stånd måste ses som ett mycket ogenomtänkt handlande. I en region präglad av såväl stor tillväxtpotential som miljöproblem som vi måste lösa gemensamt finns det bättre åtgärder än minskad svensk representation. Det riskerar också att slå sönder alla de väletablerade och viktiga relationer som svenska kommuner, företag och organisationer har byggt upp. är majoritetsägare i det bolag där man tillsammans med tyska Eon projekterar för en gasledning på . Ledningen är tänkt att gå genom en stor del av ekonomiska zon. De miljömässiga invändningarna är starka. är klassat som ett särskilt känsligt havsområde. På botten finns giftiga tungmetaller och tiotusentals gamla minor, kemiska stridsmedel och ammunition sedan .