prot · GX092 · 2009-09-15 00:00:00 — 1 § Öppnande av Program för öppnandet har fogats som bilaga till detta protokoll. Jag hemställer att Ers Majestät förklarar öppnat. 2 HANS MAJESTÄT KONUNGEN: Ärade ledamöter av riksdag! I denna kammare inleddes högtidlighållandet av det så kallade . förlorades en tredjedel av den svenska nationen. Landskapen på östra sidan om införlivades med det ryska väldet. Efter svåra umbäranden, särskilt för det finska folket, har vi kunnat högtidlighålla detta märkesår som fria, oberoende och jämbördiga nationer. I den bekymmersamma epok som då rådde tog sig samman och skapade 1809 en ny grundlag som skulle komma att gälla in , och för det ska också minnas. Kunskapen om vårt förflutna ger oss förhoppningsvis en stabilare grund att stå på i arbetet med att bygga en bättre och tryggare värld. Det har sitt värde att högtidlighålla historiska händelser för att få kunskap om det förgångna och lära för framtiden. Hos oss bör det väcka frågan vad vi vill att kommande generationer ska erinra sig och vara stolta över från vår tid. Det ligger i våra händer att försöka göra och minnesvärd. blir också ett märkesår. Då har förflutit sedan den franske marskalken valdes till kronprins. Den nuvarande tronföljaren kronprinsessan avser att ingå äktenskap med . blir att minnas, särskilt i min familj. och har ett stort ansvar att genomföra EU-ordförandeskapet och därmed också anta utmaningen att lösa mycket komplicerade frågor för framtiden. Om världens nationer vid sitt möte i kunde enas om att kraftfullt samverka för att lösa klimatfrågan, då skulle det bidra till att också detta år blir till ett märkesår för kommande generationer. Med denna förhoppning vill jag önska er alla, valda ombud för folk, kraft och visdom att föra vår nation vidare i en för alla medborgare gynnsam utveckling. Jag förklarar härmed 2009/öppnat. 3 Statsminister (): , , herr talman, ledamöter av riksdag! kunde vi skönja tätnande moln vid horisonten, mörka moln som vittnade om att en storm var i annalkande. Den kom från andra sidan skapad av en ansvarslös hantering, riskfyllda affärer eller ren och skär girighet. Förstärkt av bristande regelverk och otillräcklig tillsyn spred den sig med en kraft och omfattning som få kunde förutse. Det var, som just , som fjärde största investmentbank, , ansökte om konkurs. Det blev inte slutet. Det blev inte ens början på slutet. Men det blev slutet på början för det vi känner som finanskrisen. Den storm som skapades i spekulationens namn drog ned hela världen i den värsta kris vi sett sedan depressionen . Den fick världsekonomin i gungning och hela länder på fall. Den drabbade internationella banker i men också småföretagare i och kvartersbutiken i . Vi visste att inte kunde stå opåverkat av utvecklingen. Lika lite som vi kan isolera oss från kriser kan vi undanröja svängningar i konjunkturen. är ett litet land. Vår ekonomi är starkt länkad till vår omvärld och vilar i stor utsträckning på utrikeshandel. Det gjorde att vi även här hade att vänta sämre tider med lägre efterfrågan på svenska varor och tjänster samt stigande arbetslöshet. Det gjorde att vi även här kände oro för jobben och för hushållsekonomin. stod starkare än många andra länder när krisens svallvågor slog in mot våra kuster. Vi hade lagt en stark grund och mötte de sämre tiderna med historiskt höga sysselsättningstal och stora framgångar i att bekämpa utanförskapet. Alliansregeringens arbetslinje lägre inkomstskatter för låg- och medelinkomsttagare, bättre villkor för att driva företag och att anställa samt ett värnande om de offentliga finanserna gjorde att vi hade ett bättre utgångsläge än vi tidigare haft när vi mött sämre tider. Världen förmåddes också till ett starkt och samlat agerande som vi inte sett vid tidigare kriser. , tillsammans med en rad andra regeringar, har agerat med kraft för att förhindra en ekonomisk kollaps. Genom gemensamma insatser för att återskapa förtroendet och normalisera kreditgivningen till hushåll och företag kunde en finansiell härdsmälta undvikas. Liksom världen snabbt enades i en kamp för att möta krisen inriktas nu arbetet med att dra rätt slutsatser och minimera riskerna för att något liknande inträffar igen. Vikten av detta arbete kan inte nog betonas. Vi behöver gemensamma internationella regler för finansmarknaderna. Kraven på kapital i bankerna kan behöva skärpas. och produkter som stått utanför reglering behöver regleras och ställas under tillsyn för att garantera den finansiella stabiliteten. Striktare regler krävs för att begränsa vidlyftiga bonusar och ersättningssystem. Som ordförande i avser att fortsätta det historiska arbetet med att skapa bättre förutsättningar för en hållbar tillväxt byggd på principen om öppenhet och ansvar. Bonuskulturen som vuxit fram måste få ett slut. Vi har ett unikt tillfälle att nå fram i denna fråga då världens ledare möts i . stod det klart att finanskrisen skulle inverka på jobben och svensk arbetsmarknad. Vi såg det i en dramatisk efterfrågenedgång och i en våg av varsel. Därför tog regeringen också flera initiativ för att dämpa krisens effekter i . Jämfört med övriga länder inom OECD-området är den ekonomiska politiken i en av de mest expansiva. Denna omläggning av finanspolitiken har skett som vi haft beredskap för att kunna hantera en fördjupad och mer långvarig kris orsakad av fortsatta problem i det finansiella systemet. I situationer som denna prövas förmågan att ta ansvar. Alliansregeringen har valt en väg präglad av ansvar för de offentliga finanserna, för jobben och för välfärdens kärnverksamheter. finns det inga genvägar ut ur krisen, inga mirakelkurer att ta till för att lösa problemen. Det är bara genom fortsatt beredskap och ansvarsfullt agerande som vi kan komma igen. Vi kommer därför inte att göra det misstag som regeringar alltför ofta gör i kristider; vi kommer inte att köra ned landets finanser i ohejdbara underskott. Vi tar ansvar för . offentliga finanser är och förblir en grundförutsättning för en långsiktigt hållbar ekonomisk politik. Den principen vill vi hedra i såväl goda som dåliga tider. Ett ifrågasättande av de offentliga finansernas hållbarhet är, för en liten och öppen ekonomi som den svenska, förknippat med allvarliga risker och betydande kostnader. En finanspolitik som inte är långsiktigt hållbar leder till skuldsättning som hotar tillväxt, välfärd och sysselsättning. En finanspolitik som inte är långsiktigt hållbar drabbar hela svenska samhället. Men särskilt hårt drabbas de som allra mest behöver tryggheten och välfärden för att vardagen ska fungera. Det är nu allt fler tecken som indikerar att såväl den globala som den svenska ekonomin håller på att stabiliseras. Vi ser ut att ha stått emot de värsta stormarna. Riskerna för en betydligt försämrad konjunktur har minskat. Kostnaderna för ohälsan har minskat snabbare än beräknat. Färre människor blir långtidssjukskrivna, och fler lämnar långtidssjukskrivning. Kostnaderna för förtidspensionerna har blivit lägre genom att färre blir förtidspensionärer. De offentliga finanserna utvecklas nu bättre än som bedömdes . Utgifterna 2010 har blivit lägre och inkomsterna högre. Därför kan vi genomföra nödvändiga krisåtgärder och förstärka de offentliga finanserna. De offentliga finanserna förbättras sammantaget med nästan 2010 och med 2011 och 2012. På arbetsmarknaden är bilden däremot fortsatt mycket dyster. Varsel och en stigande arbetslöshet har skapat oro bland många människor. I arbetslöshetens skugga tvingas många till stora uppoffringar. Därför är det viktigt att krisens bördor fördelas rättvist, att vi fortsatt anstränger oss för att hålla ihop . Svenska folket har gett Moderata samlingspartiet, , liberalerna och förtroendet att bära regeringsansvaret. Vi förenas i en vilja att ta ansvar för i en svår tid ett ansvar vi tar med utgångspunkt i människan och med viljan att göra till ett bättre land. I regeringsförklaringen presenterade regeringen politikens inriktning och vad den såg som sina uppgifter för hela mandatperioden. Det gäller fortsatt. Fler i arbete, fler jobb och färre i utanförskap är alliansregeringens viktigaste mål. Det oroar därför att tillsammans med en rad andra länder står inför hotet att den stigande arbetslösheten förvandlas till ett växande utanförskap. Arbetslöshet tär snabbt på en människas själ när företaget kring vilket livet kretsat lägger ned eller flyttar från orten, när klockradion inte längre sätter i gång en ny arbetsdag, när telefonen tystnar, när spegeln på väggen är det enda sällskapet och det sociala nätverket trasas sönder. Om sedan dagarna utanför blir till månader och månaderna blir och om den egna utbildningen känns föråldrad och man inte längre känner sig sedd eller efterfrågad är det lätt att ge upp. Vi vill inte återigen vara med om att arbetslösheten stiger i dåliga tider för att sedan bita sig fast även i goda tider. Det var det misstag som regeringar gjorde efter 1990-talskrisen ett misstag som lade grunden till det stora utanförskapet. Regeringen möter hotet om en arbetslöshet som riskerar att bita sig fast med en kraftfull politik för jobb och företagande, med aktivt stöd till människor som drabbas av arbetslöshet. Vi tänker inte återvända till en politik där människor förpassas till passiva system och döljs i statistiken. I stället ska goda förutsättningar skapas för att människor ska komma tillbaka till jobb och trygghet, till arbetskamrater och gemenskap. Politik är att välja. Vi väljer att sätta jobben först. Vi vill därför använda delar av det utrymme som finns till att ytterligare förstärka åtgärderna för att dämpa den stigande arbetslösheten, för att förhindra att människor fastnar i arbetslöshet och för att värna välfärdens kärna. Regeringen vill jobba ur krisen. I lever arbetsamma, skickliga och flitiga människor som vill bidra till det gemensamma bästa. En djup lågkonjunktur framkallad av girighet och ansvarslöshet i finanskvarteren i och ska inte få ändra på det. När konjunkturen efterhand förbättras är det viktigt att drivkraften att söka sig tillbaka till arbetsmarknaden är stark. Risken är annars att återhämtningen kommer av sig på grund av arbetskraftsbrist och att företagen inte kan få tag i rätt kompetens. Vi vill skapa trygghet, framtidstro och förutsättningar för att ska stå starkt när det vänder i omvärlden. Regeringens satsningar mot arbetslösheten riktar sig till alla människor som står utanför arbetsmarknaden. Totalt utökas antalet utbildningsplatser med ca 23 000, och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna förstärks med 54 000 platser. Ett antal åtgärder vidtas för att särskilt minska arbetslösheten bland unga. I vår förstärkta politik för utbildning och omställning kommer vi att föreslå satsningar inom universitet och högskola, yrkeshögskola samt yrkesvux och komvux. Vi kommer att fortsätta att ta steget bort från passivitet mot ökat fokus på coachning, arbetspraktik, praktisk kompetensutveckling och arbetsmarknadsutbildning. Därtill öppnar regeringen för en ny aktiveringsinsats, Lyft, inom statlig, och viss ideell verksamhet. Insatsen syftar till att aktivera personer som saknar arbete. Inriktningen på aktiveringsinsatsen ska vara sysselsättning inom miljö, skogsvård, kulturarvet, omsorg och skola. Åtgärden syftar till att upprätthålla människors kontakt med arbetslivet som den kan ses som en investering i vår miljö och omsorg. Med satsningarna vill regeringen förhindra att människor slås ut och att arbetslösheten fastnar på en hög nivå. De ger människor som förlorat jobbet bättre förutsättningar att snabbt komma tillbaka när konjunkturen efter hand vänder. De ger människor bättre möjligheter till jobb och rustar dem för nya arbetsuppgifter, för vi vet att det behövs . Regeringen vill att ska stå starkt när det vänder. Den grunden vill vi lägga genom att fortsätta återupprätta arbetets värde, lägga grund för fler jobb och fler och växande företag, inte genom att återvända till en politik där människor gömdes, glömdes och dömdes till långvarigt utanförskap. Vi vänder inte åter till ett där över en miljon människor, var femte svensk i arbetsför ålder, ställs utanför, där arbetslinjen avvecklas och bidragslinjen byggs ut. Vi vill inte igen se att vi mitt i en högkonjunktur får växande klyftor mellan dem som har jobb och dem som står utanför arbetsmarknaden. Vi vill inte igen se en utveckling där skolan inta kan ge våra barn tillräckliga kunskaper, där vårdköerna ringlar sig långa utanför våra sjukhus, där vi oroar oss för en äldreomsorg som mer handlar om förvaring än ett värdigt bemötande av våra äldre. Vi vill inte igen se hur utbyggda bidragssystem och höga inkomstskatter skapar en situation där det för många människor inte lönar sig att arbeta, särskilt när det gäller människor med låga och normalstora inkomster. De som överger arbetslinjen överger också kampen mot utanförskapet och de klyftor som utanförskapet skapar. Regeringen har inlett reformarbetet för att återupprätta arbetslinjen och öka sysselsättningen. Den politiken ligger fast. Det har blivit mer lönsamt att arbeta. Jobbskatteavdraget har gett nära nog alla heltidsarbetande skattelättnader . Sjuksköterskan, gymnasieläraren och metallarbetaren har mer kvar efter skatt jämfört med före valet . Vårdbiträdet har i det närmaste en hel extra månadslön efter skatt kvar . Jobbskatteavdraget ökar drivkrafterna till arbete och leder till högre sysselsättning på både kort och lång sikt. Det ger alla som arbetar mer kvar i plånboken, ökar självständigheten och möjligheterna att utforma sitt eget liv. Det ger fler en chans att känna trygghet för framtiden. Regeringen kommer därför att pröva fler möjligheter till fortsatta skattelättnader för låg- och normalinkomsttagare i . Det har blivit enklare och mindre kostsamt att anställa, särskilt dem som står längst från arbetsmarknaden. Nystartsjobben och instegsjobben har gett människor unga, äldre eller utrikesfödda en förankring på arbetsmarknaden de tidigare saknat. presenteras ett lotssystem för nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden. Sänkningen av arbetsgivaravgifterna för alla och särskilt unga har gett nya möjligheter till jobb. Med reformerna i sjukförsäkringen öppnas dörrar tillbaka för människor som tidigare stängts ute. Allt detta och mycket annat utgör en viktig del i att ge fler möjlighet till jobb och egen lön, att känna sig behövda och sedda. Det är viktiga steg för ett där fler människor kan komma till sin rätt. Regeringen fortsätter därför arbetet för att fler ska kunna återvända till arbetsmarknaden. Det har blivit enklare och mer lönsamt att vara företagare. Skattelättnader, sänkta egenavgifter och minskad regelbörda har gjort det möjligt för fler företag att starta och växa. Arbetet inom konkurrensområdet har skärpts. Reformerna för hushållstjänster, ökad mångfald i välfärden och lagen om valfrihet i omsorgen har skapat nya företag och arbetstillfällen. Särskilda insatser sker för att uppmuntra kvinnors och invandrares företagande, insatser som kommer att förlängas. Därtill kommer insatser att göras för att skapa innovationsmiljöer för unga. Fler och växande företag behövs för att jobba ur krisen. Människor ska uppmuntras att förverkliga sin initiativkraft och sin kreativitet genom eget företagande. Nya och växande företag i hela skapar nya arbeten, och arbeten ger välstånd. Det bidrar till att en sysselsättningsökning kommer tidigare och förstärks. Regeringen fortsätter arbetet för ett bättre och livskraftigare företagsklimat. Det handlar om en rad åtgärder för att förbättra företagares sociala trygghet, göra det enklare att gå mellan anställning och eget företagande, göra det mindre riskfyllt att starta nya företag och att ytterligare sänka företagens kostnader. Bra kommunikationer är avgörande för vår förmåga att möta de framtida utmaningarna kring klimat och miljö, kring sysselsättning, regional tillväxt och utveckling av hela vårt land. Ett väl fungerande transportsystem och en god IT-infrastruktur är en förutsättning för hållbar tillväxt i alla delar av landet. Regeringens historiska satsningar på våra vägar och järnvägar, framtida växtkraft, fortsätter därför med oförminskad kraft. I tider av ekonomisk kris är det viktigt att samlas kring de värderingar som håller samman det svenska samhället. Det handlar om behovet av starka civila gemenskaper i form av familj och vänner, men också i arbetslivet, om alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män, om frihet, ansvar, trygghet och rättvisa. Enskildas och familjers makt över den egna vardagen, arbetslinjen, en strävan att uppnå full sysselsättning är alla tydliga delar i vad vi vill ska känneteckna . I ett sammanhållet ska var och en vara trygg i att det finns en välfungerande och skattefinansierad välfärd när vi behöver den, en bra barnomsorg, förskola och skola som rustar våra barn för livet, en trygg sjukvård och omsorg som finns till stöd om vi blir sjuka eller då den egna kraften tryter. Ansvaret för denna välfärdens kärna delas med landets kommun- och landstingspolitiker. Att slå vakt om välfärden är därför en uppgift som kräver ett politiskt ansvarstagande såväl nationellt, regionalt som lokalt. Det är ett ansvar som innebär att vi gemensamt måste se till att resurser och extra tillskott används rätt, ett ansvar som innebär att vi gemensamt måste se till att människor kan känna förtroende för att stat, landsting och kommuner kan utföra sina kärnuppgifter. För att värna välfärdens kärna har regeringen tillfört kommuner och landsting betydande resurser , för ökad tillgänglighet och kvalitet, för mer av valfrihet, mångfald och bättre bemötande, för att alla människor oavsett de kallas barn, elever, äldre eller patienter ska bli sedda och kunna känna trygghet. Regeringen vill att ytterligare resurser tillförs kommunsektorn för att möta krisens effekter. Statsbidragen till kommuner och landsting höjs tillfälligt med 2010. Utöver detta höjs statsbidragen till landstingen med 2009 för att underlätta hanteringen av den pågående pandemin. höjs statsbidragen i kommunsektorn permanent med . Tillsammans med andra satsningar innebär detta att alliansregeringen har förstärkt kommunsektorn med jämfört med . På så sätt värnar regeringen välfärdens kärna, sysselsättningen och förtroendet mellan medborgarna och det offentliga. Den ekonomiska krisen har även tydliggjort att kommunsektorns inkomster bättre behöver stabiliseras över konjunkturer. Det finns därtill ett behov av att skapa stabilare planeringsförutsättningar för kommuner och landsting. Regeringen avser därför att utreda hur kommunsektorns inkomster kan få en ökad stabilitet över konjunkturen. Arbetet med förnyelsen av den svenska skolan fortsätter för mer kunskap, för arbetsro, för att varje elev ska kunna utvecklas utifrån sina förutsättningar. Viktiga reformer blir en ny skollag, insatser för att få på plats den nya gymnasieskolan och en ny lärarutbildning. Flera satsningar ska också göras för lärare, däribland en särskild satsning på yrkeslärare och en förlängd fortbildningssatsning för obehöriga lärare. För att fler elever ska få ta del av kultur och ges möjlighet till eget skapande byggs Skapande skola ut. Ett rikt och nyskapande kulturliv tillsammans med ett levande kulturarv är viktigt för hela vårt land. Med utgångspunkt i kulturens frihet och egenvärde vill regeringen stärka kulturens och kreativitetens betydelse i samhället. En handlingsplan för de kreativa näringarna kommer att presenteras. I samband med budgetpropositionen presenterar regeringen en kulturproposition om inriktningen av den framtida kulturpolitiken. Barns och ungas möjlighet till kulturupplevelser uppmärksammas särskilt. Regeringen tar ytterligare steg för ökad tillgänglighet, effektivitet och kvalitet i svensk hälso- och sjukvård. Satsningar görs för att vården tydligare ska ta sin utgångspunkt i patientens behov och rätt att välja. Bland annat sker insatser för att inrätta en nationell oberoende granskningsfunktion och införa möjligheten till en fast vårdkontakt. För att fortsatt stödja kommuner och landsting i deras arbete att utveckla en modern och välfungerande vård och omsorg tillförs ytterligare resurser . Satsningen ska särskilt förstärka möjligheterna till en säker vård och omsorg för de mest sjuka äldre. Regeringen vill också stimulera byggandet av trygghetsbostäder, stärka ledarskapet inom äldreomsorgen och utveckla det psykiatriska stödet till äldre. Vi vill att ska vara ett bra land för våra äldre. Ett flertal reformer har därför genomförts för att förbättra stödet till äldre i . Bostadstilläggen har förstärkts, satsningar har gjorts för att stärka kvaliteten i äldreomsorgen och för att fler äldre ska få tillgång till ett anpassat boende. sänktes också skatten för pensionärer genom ett förhöjt grundavdrag. Regeringen kan nu presentera ytterligare en skattelättnad för alla pensionärer. Skatten sänks med totalt . Det ökar pensionärernas trygghet och förbättrar marginalerna, särskilt för de pensionärer, inte sällan kvinnor, som har de allra lägsta pensionerna. Få saker beskär människans frihet så tydligt som ett liv i skuggan av våld, brott och droger. Att utsättas för brott innebär en kränkning av liv och egendom som utmanar några av de mest grundläggande värden det svenska samhället vilar på. För andra räcker oron att utsättas för brott för en känsla av otrygghet. Ett välfungerande rättsväsen utgör kärnan i en fungerande demokrati och ett utvecklat välfärdssamhälle. Regeringen förstärker därför steg för steg hela rättskedjan, från polis och åklagare till domstolar och kriminalvård. Stödet till brottsoffer har förbättrats. Unga brottslingar möts av tidigare och tydligare insatser, där föräldrar har en viktig roll. Straffen för våldsbrott skärps. Ett brett myndighetssamarbete har inletts när det gäller kampen mot den grova organiserade brottsligheten. fortsätter vi arbetet, med satsningar inom brottsbekämpningens alla delar. Vi kommer att nå målet 20 000 poliser . Så många poliser har haft. Totalt saknar vår satsning för ett tryggare motstycke i modern tid. Om välfärden utgör en människonära del av vår vardag, påstås ibland den internationella politiken vara dess motsats. Ändå har vi i finanskrisens spår påmints om hur vi hör samman på vår jord, om hur våra handlingar påverkar också andra, om hur nationalstaten inte längre själv utgör svaret på de många utmaningar vi har att hantera. Denna utmaning fångas även i klimatfrågan. Vi har en enda jord. Kunskapen om de globala klimatförändringarna och de problem vi står inför är tydliga. Vi har ett stort ansvar gentemot kommande generationer att göra vårt yttersta för att begränsa klimatförändringarna och deras skadeverkningar. ska visa ledarskap för att möta klimatutmaningen både internationellt och genom åtgärder hemma i . har den mest ambitiösa klimat- och energipolitiken i världen. Vi är ett av de länder som kan uppvisa minskade utsläpp som ekonomin växer. Vi har visat att det går att skapa förutsättningar för nya jobb och ökad konkurrenskraft, som vi bidrar till en bättre miljö och till att hejda klimatförändringarna. Det är resultatet av ett arbete som skett brett och långsiktigt med insatser från hela det svenska samhället, ett arbete som fortsätter. var pådrivande i arbetet med att forma EU:s klimat- och energipaket. Att 27 länder enades om gemensamma mål innebar att EU kunde ta ett globalt ledarskap i en av vår tids stora utmaningar. Denna överenskommelse är också utgångspunkten för den svenska klimat- och energipolitiken. En viktig grund för det fortsatta arbetet är lagd i och med klimat- och energiöverenskommelsen och regeringens klimat- och energiproposition. För att uppnå målsättningarna kommer regeringen nu att föreslå ytterligare satsningar på energieffektivisering och internationella klimatinvesteringar. Enögd klimatnationalism är inte en väg för att möta klimatutmaningarna. Inte heller EU, som står för av utsläppen i världen, kan ensamt nå resultat.