prot · GW0986 · 2009-03-18 00:00:00 — , du säger att vill vrida år tillbaka i tiden. Ja, det vore väl bra, för då skulle vi ha mindre klasstorlekar och färre barn i barngrupperna och vi skulle ha hemlagad mat i . Det känns väl rätt bra att kunna ha en högre personaltäthet och en bättre kvalitet. Men ni moderater verkar vilja vrida tillbaka klockan 100 år i tiden plånboken ska avgöra vilka behov som ska tillfredsställas och de gamla bjuds ut till lägst bjudande. Vidare säger du, , att det här handlar om bra mycket mer än pengar. Ja, men privatiseringar och pengar hör väl ganska tätt ihop, eller hur? Ni är väl inte så måna om skattebetalarnas pengar eftersom ni dels säljer ut våra gemensamma tillgångar till underbud, dels inför fri etableringsrätt en faktiskt väldigt kostnadsdrivande reform, en reform som också bygger på att efterfrågan ökar men då inte från dem som har de största behoven. Nej, därifrån tar ni pengar och för över exempelvis till som jag tror till och med är läkartätast i . För oss är valfrihet att kunna välja innehåll. Vad vill jag som äldre ha utfört till exempel inom ? Vill jag ha hjälp med städning? Vill jag ha fritid, eller vill jag gå ut och handla eller få hemlagad mat? Sådant är valfrihet, inte om det står AB eller någonting annat ovanför dörren. Det är innehållet som är avgörande. Just det som har skett här i visar till exempel att privata utförare har mindre av valfrihet i sin verksamhet. Sådant skärs bort, för det kostar pengar. Pengar och privatiseringar hör alltså mycket tydligt ihop. Dessutom har man färre anställda. Det är ju där kostnaderna ligger, så det är där man skär ned för att få ut den vinst som man behöver till aktieägarna eller till reklam för sin verksamhet. 94 () replik: Jag börjar med att lite grann diskutera städningen och friheten att kunna få de tjänster utförda som man, inte minst när man är äldre, behöver få utförda. I många fall vägrar faktiskt kommuner på många håll är det till och med ett förbud att utföra sådana tjänster. Då är det väl ett mycket viktigt frihetstillskott att äldre och andra omsorgstagande till exempel i våra äldreboenden kan få hjälp med fönsterputsning och med gardintvätt och gardinupphängning. Vem tror egentligen utför det ? Ja, det gör säkert till exempel döttrar och mödrar. talar om tillgångar som säljs ut. Jag vill kommentera det eftersom det finns en reservation som handlar om avknoppningar, om avveckling och om hur tillgångar säljs från kommuners sida. Först och främst uppfattar jag att både kommunallagen och EG-rätten är utomordentligt tydliga på det här området. Därför förstår jag inte riktigt vari oklarheten ligger. Det ska vara marknadspris. I och för sig vet jag att det har blivit en del oklarheter ute i kommunerna kring det här. Som det står i reservationstexten stoppas en del avknoppningar. Men det görs när man håller på att utveckla sätt för kommunerna så att de kan handla rätt och lagligt. Både EG-rätten och kommunallagen gäller i samtliga svenska kommuner. 95 () replik: Det är marknadspriset som gäller. Ni hör själva hur det låter. Det gäller då marknadspris på utbildning, på omlagda sår ute i äldreboenden och så vidare. , när blev våra rättigheter varor till salu? Det borde du fundera på när du uttrycker dig på det här sättet. Allt är till salu i den moderata världen. När privata vinstintressen kommer in ska det hela tas någonstans. Man tar då från valfriheten inom systemet. Behovet av vissa tjänster blir inte tillgodosett, bland annat inom äldreomsorgen. Det visar er egen undersökning här i . Man tar det dessutom genom att minska antalet anställda. Det visar också er egen undersökning här i , vilket betyder att döttrar, svärdöttrar, mostrar och mormödrar alla får ställa upp och göra det på obetald arbetstid i stället. Det blir konsekvenserna av er politik. Du säger att det här är ett frihetstillskott. Hur är det för de anställda i de här bolagen? Jag var till exempel ute i . Där finns det väldigt många bolag som inte har kollektivavtal. Vad är det för frihet i att inte ens ha försäkringar eller avtalsenliga löner? Man har ingen meddelarfrihet. Man har färre arbetskamrater och får därmed också lämna väldigt många behov otillfredsställda. Jag tycker att borde ta och fundera över sitt synsätt på utbildning, vård och omsorg och om allt ska vara till salu på en marknad. Jag trodde att det var våra rättigheter och att det var det som skulle vara styrande. Men det enda ni gör och diskuterar är att privatisera. Ni inför till och med privatiseringsbidrag. Då är det tydligen lätt att använda skattepengar, eller när det gäller att sälja ut våra gemensamma tillgångar till underpris. Det är det dina moderata kamrater har gjort i , eller hur? 96 () replik: När det gäller det resonemang som jag förde om marknadsvärden gällde det när kommunerna ska sälja tillgångar, vilket utvecklas i en av oppositionens reservationer till betänkandet. Alla reformerna utgår från att vi har en gemensam finansiering, men vi ska ha så många utförare som möjligt. Jag tror att och andra vänsterkrafter har lite svårt att förstå vad det är som gör att vi gör saker på nya och bättre sätt. Vad är det som gör att vi känner att vår kraft är en viktig kugge i att förbättra till exempel vård och omsorg? Vi hade en vård och omsorg där det var kötid som avgjorde. Man kunde inte välja. Den egna relationen till den som ger omsorg var absolut oviktig. Elever kunde inte ens välja skola. Här i skjutsades elever som bodde mittemot långt utanför staden, bara som exempel. Vad de här reformerna syftar till är just att ge patienter, elever och omsorgstagare mer makt och mer utrymme att kunna bestämma om den vård och den undervisning de ska få. Dessutom ger det mer utrymme till alla dem som arbetar i de här verksamheterna. Jag tror som sagt att och har lite svårt att förstå vad som är villkoren för utveckling. Vi kan bland annat se hur det såg ut i de länder där man faktiskt tillämpade den centralstyrning som förespråkar. 97 () replik: Det gick att prata om allting utom pengarna, . Man fick inte prata om portmonnän. Det är väl inte så konstigt eftersom inte har några besked att ge. Men jag tycker att om vi ska prata om kommunerna så går det just nu inte att förbigå hur kommunernas ekonomi ser ut. Vi hade den offentliga utfrågningen . Kommuner och Landsting får 5 miljarder mindre i skatteintäkter och 11 miljarder mindre . De befarar att över 20 000 personer kommer att behöva sägas upp. säger att det behövs ytterligare 14 miljarder för att inte 25 000 personer ska behöva sägas upp. Men vill inte tala om portmonnän. Kommunernas ekonomi försämras i snabb takt. gick till val på fler jobb, men blir det i stället bidrag. visar att fjärde kvartalet 2008 är det i tre av fyra kommuner av kommunerna ökade utbetalningar av socialbidrag. kommer det nya varsel. Bara i min hemkommun har vi över 1 000 varsel på den allmänna arbetsmarknaden. Vi ser nu att Kommuner och Landsting är oroliga för att ekonomin är så dålig att även personal i kommuner och landsting kommer att varslas. Men vi ska inte prata om portmonnän. När får vi några besked? har lite försynt sagt att det nog kommer något i vårpropositionen. när jag lyssnade på statsministern sade han att nja, det skulle nog inte komma några pengar, utan man var tvungen att vara försiktig. Ni inser inte det allvarliga läget. Ni kommer att öka på lågkonjunkturen genom att inte se till att ge kommunerna de resurser som behövs. 98 () replik: Det här blir en lite annan debatt, men då kanske vi ska övergå till den kommunala ekonomin. Jag vill säga att jag är väldigt glad att alliansregeringen har fört en försiktig politik som har inneburit att vi har fler i arbete och väldigt goda statsfinanser. Om vänsteralternativet hade styrt hade staten haft mindre. Dessutom hade det varit betydligt färre i arbete. Jag är glad att alliansregeringen fortsätter att vara försiktig och noggrann och ser till att de underlag och de förslag som man tar ställning till är väldigt noggrant övervägda, där man ser på kommunernas situation inför vårpropositionen det är mycket, mycket stor skillnad mellan våra olika kommuner. Man ser hur problembilden ser ut, och därefter tar man ställning, sammanvägt med ekonomin i övrigt. Jag vill ändå gå tillbaka till det ärende vi har som handlar om förutsättningarna för kommunernas verksamheter. Här saknar jag förslag och visioner från den andra sidan. Jag vill också säga att detta är något som handlar om pengar. Varje gång vi har en lite sämre och lite mindre effektiv verksamhet betyder det att vi har tagit pengar från just den sociala verksamheten. De frågor som har tagits upp handlar just om den långsiktiga utvecklingen. Hur ska vi se till att vi har bra och effektiv vård, omsorg och skola med god kvalitet och god tillgänglighet? Det är det detta handlar om. 99 () replik: Ni sänkte skatterna med 80 miljarder i högkonjunktur. Ni sänker skatterna med 15 miljarder, ofinansierat, som vi ser att det finns stora behov av resurser till kommunerna. Det kallar inte jag försiktighet. Vi ska prata om verksamheterna. Det är det vi gör. Blir det stora neddragningar i skolan, vården och omsorgen som är de kommunala verksamheterna kommer det verkligen att påverka dem. De köer som pratade om kommer definitivt att växa. Vill man värna verksamheterna i kommuner och landsting behöver kommunerna få besked , och det är alltså oerhört sent. fick kommunerna alltid sina riktlinjer redan i vårpropositionen. Det avskaffade den här regeringen och sade att det behövde de inte få reda på redan i vårpropositionen, trots att Kommuner och Landsting ansåg att det var mycket angeläget. kommer det förhoppningsvis i den här vårpropositionen att komma något i alla fall. Men jag vet inte vem jag ska lita på. Statsministern står väl över finansministern, så det blir väl inga pengar. Jag tycker att det är ytterligt bekymmersamt. Skillnaden är att det finns ingen försiktighet. Ni sänkte skatterna, och i stället blir det så att det kommer att försämra betydligt för våra kommuninvånare när kommuner och landsting måste skära ned. Fler människor blir arbetslösa, och vi ser också att socialbidragen ökar. Kommunerna hamnar alltså i en kniptång. Det blir färre som jobbar, det blir ökade socialbidrag, och så måste man dra ned ännu mer i verksamheterna. Det borde försöka svara på. 100 () replik: Socialbidragen kommer säkert att öka det tror jag. De har inte ökat särskilt mycket , faktiskt. Det är snarare så att man blir lite förvånad. Men det kom mycket riktigt. började de öka något. Jag noterar att oppositionen i varje debatt har påstått att socialbidragen har ökat, när de snarare har minskat. Jag tittade bland annat på siffror, och faktum är att där har det inte ökat, utan det finns en långsiktig, kontinuerlig nedgång i socialbidragen, vilket är väldigt glädjande. Att det sedan finns grupper som kräver mer och där man måste prioritera att få in fler på arbetsmarknaden gäller i vår kommun liksom i de flesta andra kommuner. När det gäller pengarna vill jag säga att det de här valfrihetsreformerna faktiskt syftar till är att kommuner ska kunna bestämma mer själva, att utförare ska kunna bestämma mer själva och att patienter, elever och föräldrar ska kunna bestämma mer själva. Jag vill bara konstatera att när vi ser på budgeten ser vi att Socialdemokraterna hade en utomordentligt detaljerad budget. Jag vet, för det var en genomgång med de små kommunerna på Kommuner och Landsting, att de små kommunerna var ytterligt oroade, därför att den socialdemokratiska budgeten med sin mycket finstilta detaljstyrning är oroande för dessa små kommuner som faktiskt behöver kunna prioritera själva och absolut inte har administrativa resurser att sitta och uppfylla de finstilta krav som fanns i Socialdemokraternas budget. 101 (): När vi behandlar ärendet om aktuella kommunala frågor är det ändå på sin plats att göra en inledande viljeförklaring. Kommuner och landsting står för mycket av grunderna i vårt välfärdssystem. Därför är det viktigt att se till att den här sektorn fungerar på ett bra sätt. Ansvaret för att den gör det vilar på våra folkvalda, såväl i kommuner och landsting som här på riksplanet oss politiker. Det som krävs är alltså en helhetssyn på samhället, och då främst välfärdskedjan. Välfärdskedjan är kopplingen. Företagandet ger arbetstillfällen, som i sin tur ger löner, som i sin tur beskattas och sedan slutligen utmynnar i välfärd. Insikten om välfärdskedjan tydliggör vikten av att arbetslinjen fungerar så att vi kan erbjuda den välfärd som efterfrågas. Sedan finns det tekniska diskussioner om det här vad gäller balanskrav, bidragsnivåer, demografisk utveckling och så vidare, men det är en debatt i sig. Jag ska fortsättningsvis hålla mig till ämnen som berör de motioner som lagts fram på det kommunala området. När man läser motionerna, reservationerna och de särskilda yttrandena uppstår en hel del frågetecken. Jag upplever att retoriken väger tyngre än sakfrågorna när man läser texten. Beträffande den kommunalekonomiska utjämningen upplever jag att man i motivreservationen kokar soppa på en spik. Jag håller med om utskottets skrivning, som jag också håller med om skrivningar i reservationerna. Där framförs de grunder som finns för det kommunala skatteutjämningssystemet, och det kan väl knappast vara något fel att göra en beskrivning av det system som finns. Givetvis är det så att skatteutjämningen ska lägga grunden för en likvärdig grund för alla kommuner respektive landsting i landet. Vill man därutöver ha något extra är det via den kommunala skatten som man får finansiera det. Givetvis är det också så att systemet är komplicerat och borde vinna på en förenkling. ska man ha klart för sig att ju mer man förenklar, desto mer tar man bort finkänsligheten i systemet. Det är alltså en svår avvägning som ska göras. har regeringen tillsatt en grupp som ska se över utjämningssystemet, och besked kommer att ges om hur det framtida systemet ska se ut. Från har vi målsättningen att finna ett system som minskar behovet av den här typen av utjämning. För att nå det målet gäller det att ge alla kommuner en stabil skattebas. Vi analyserar nu vad ett slopande av grundavdraget skulle innebära i de här sammanhangen. Givetvis innebär slopandet i våra modeller att den enskilde inte drabbas i och med att staten då tar över kostnadsansvaret för grundavdraget. För kommuner och landsting blir effekten att man får beskatta från första kronan, vilket tydliggör systemet som motsättningar mellan kommuner och landsting elimineras. Det system vi har är inte bra. Många upplever sig som vinnare, och lika många upplever sig som förlorare. Det skapar konflikt, en konflikt som vi bör undvika. säger i sitt inlägg att har för avsikt att förändra skatteutjämningssystemet i negativ riktning för de små kommunerna. Så är inte fallet, tvärtom. Här gäller det att stärka alla kommuner. Här gäller det att ge kommunerna ett reellt kommunalt självstyre, ökade kommunala skattebaser och även stimulera tillväxt i kommunerna. Har man en tillväxt ska man också få ta del av en större del av tillväxten som man ser till att även de kommuner som inte har den stora tillväxten fungerar på ett bra sätt. Jag vill också framhålla den skrivning som alliansen hade inför valet , där man tydliggjorde behovet av skatteutjämningssystemet och även skrev in att man behöver göra en översyn av hela systemet för att förenkla och stabilisera skattebasen för alla kommuner. Det är alltså inte fråga om att ta bort och underminera det system som vi har, tvärtom. Den socialdemokratiska reservationen om välfärdens verksamhet för fram ställningstaganden som framstår som något underliga. Det är inte så att en annan driftsform än den offentliga bara har att rekvirera pengar från den gemensamma kassan. I stället är det så att mångfalden är ett instrument för att förbättra kvaliteten, förbättra kvinnolönerna och förbättra tillgängligheten för dem som efterfrågar tjänsterna. I den modellen är det ju så att om en privat firma utför samma jobb med bättre kvalitet och till lägre kostnad måste det är ganska naturligt den offentliga verksamheten fråga sig vad man gör för fel. Fortsätter det här utan förändringar gör inte skattekronan samma nytta i offentlig verksamhet som i privat, och då är det en stöld från folket, för att apostrofera . Skulle nu det privata företaget dessutom göra en vinst, ja, då är uppenbarligen stölden ännu större från den offentliga verksamheten. Vi måste våga jämföra, ständigt förbättra och verkligen arbeta för att ge skattebetalarna bästa möjliga utfall för deras skattepengar. Det är det som är vårt ansvar som politiker att se till. I reservationen framförs att det blev mera marknadslösningar inom traditionell offentlig sektor. Jag var själv med och privatiserade av primärvården i mitt landsting. blev intraprenad, och resterande del drevs i traditionell landstingsregi. Det som skedde var en dynamisk utveckling som gjorde all verksamhet ekonomiskt effektiv. Kvaliteten höjdes radikalt såväl i den privata som i den offentliga verksamheten, och kvinnolönerna ökade radikalt, betydligt mer än i verksamheten utanför primärvården. Den socialdemokratiska socialministern 2003 uttalade att den här primärvårdsmodellen var bästa primärvård. Jag upplever nu inte att Socialdemokraterna har samma positiva syn på den privata verksamheten. Trots detta verkar Socialdemokraterna långt mer positiva än samarbetspartiet , som helt avvisar de privata alternativen. Från använder man dessutom språkbruket att man inte vill se några vårdgallerior. Man frågar sig hur de här åsikterna från Socialdemokraterna till ska kunna samordnas i en regeringspolitik. Med vänsterns syn ska kvinnolönerna uppenbarligen hållas låga. En standardmodell för driftsformer ska stansas ut för landet, och uppenbarligen ska allt nytänkande kastas i papperskorgen. De motioner som väckts i samband med detta betänkande berör frågor som antingen är under utredning, har utretts eller är främmande i ett samhälle där vi vill erbjuda medborgarna den allra bästa servicen. Jag delar därför utskottets bedömning i respektive punkt och yrkar bifall till utskottets förslag till beslut. 102 () replik: är inte ett dugg orolig för utjämningssystemet, säger han. Att jag blev så orolig, när jag hänvisade till de två moderata motionerna, beror på att utskottet säger ungefär samma sak som står i motionerna. säger att det ska bli lika bra för alla. Det blir det inte om man gör de förändringar som föreslås i motionerna. De kommer att påverka kommunerna. Enligt Kommuner och Landsting ser man nu att den dåliga ekonomin drabbar glesbygdskommunerna hårdast. känner mycket väl till att utjämningssystemet är den viktiga garanten, också för många centerkommuner, för att kommunerna ska kunna ha en bra skola, vård och omsorg. Det skulle de annars inte ha möjlighet till. För att alla som bor i ska ha likvärdig vård, skola och omsorg har vi denna solidaritet mellan kommuner och landsting över hela landet. Sedan kommer in på att kommunerna nu får rejält med självstyre. Det är bara prat! I stället lägger man fram förslag på förslag som minskar det kommunala självstyret. Jag deltog i debatten när man genomförde fri etableringsrätt för förskolor; vi hade debatten . Där kan kommunerna inte säga någonting eftersom skolorna har rätt att starta. Likadant är det med LOV. Kommunerna har ingen möjlighet att säga att just på detta ställe skulle vi behöva ha verksamhet. Det kan komma en entreprenör som i stället öppnar en vårdcentral på ett ställe där kommunen inte anser att den behövs. När det gäller det kommunala självstyret har varit med om att minska det. 103 () replik: Vad gäller motioner är grundprincipen i den att enskilda motioner får var och en väcka och själv också ta ansvar för. har uppmärksammat att dessa motioner har avslagits. Det som väger tyngre, som jag ser det, är att regeringen har tillsatt en grupp som ska se över skatteutjämningen. Det intressanta är egentligen hur direktiven till utredningen ser ut. Jag tycker att de är mycket tydliga och ser ingen förändring i förhållande till den övergripande viljeinriktning som även Socialdemokraterna har i sin motivreservation. Det är därför jag blir något förvånad. Grundprincipen, att alla kommuner ska ha lika förutsättningar, ligger fast. Sedan finns det problem i systemet. De kommuner som har tillväxt, och som arbetar stenhårt på sin tillväxt, ska också få ta med sig något av den tillväxten till kommunen. Hur ska vi annars få kommunerna att arbeta för att verkligen utveckla sin bygd? När det gäller glesbygdskommunerna håller jag med om att många kommuner har det svårt, och utjämningssystemet är till för att stötta just dem. Från sida, och även i skrivningen från alliansen inför valperioden, är vi mycket tydliga med att vi ska ha den målsättningen också i fortsättningen. Där finns ingen förändring. Beträffande självstyret vill jag till säga att som socialdemokrat och skribent av det budgetförslag som lades fram , med enorma satsningar på specialdestinerade statsbidrag, skulle jag nog vara tämligen tyst om begreppet kommunalt självstyre. När jag betonar att vi ska ha en modell där vi tar bort grundavdraget innebär det en ökning av det kommunala självstyret. 104 () replik: Jag börjar med det som sades sist. Jag tror att kommunerna i vilket fall som helst konstaterar att specialdestinerade bidrag är bättre än inga pengar alls. Jag håller med om att det är fråga om motioner som avslagits. Det hänvisas till utredningen. Problemet är att om läser vad utskottet skrivit ser han att utskottet tagit till sig i princip samma text som finns i motionerna. Det är det som gör mig så bekymrad, och jag undrar verkligen vart tagit vägen när det gäller utjämningssystemet. Efter den senaste förändringen, när vi placerade det mesta av pengarna till kommunerna i det stora statsbidraget, är det inte så många som förlorar på utjämningssystemet. I stället är det betydligt färre än tidigare som behöver bidra just beroende på att vi ökat statens andel. I de delar av landet där vi har hög skattekraft finns det skäl att också ha en solidarisk fördelning. Jag skulle vilja ge ett exempel. Låt oss jämföra och . Det påstås nämligen i motionen att man inte kan föra lågskattepolitik på grund av utjämningssystemet. Om har en låg skattesats och väljer att ha en högre är det fråga om politiska beslut. Om klarar att hålla en lägre skattesats för att medborgarna i kommunen tjänar mer och därmed betalar mer i skatt är det inte ett politiskt beslut utan då är det fråga om andra faktorer. Det beror alltså på att man där har en hög skattekraft, något som man inte har i . Det är det som ligger i utjämningssystemet, det vill säga är anledningen till att vi utjämnar skattekraften. Jag skulle vilja tillägga, med tanke på alla de år vi diskuterat utjämningssystemet, att man inte kan säga att man vill ha kvar allt som det är och sedan föreslå stora förändringar. Det fungerar inte. Det vet också. 105 () replik: Jag håller fullständigt med om att vi har diskuterat skatteutjämningen . Det är en debatt som aldrig upphört. Skatteutjämningen har funnits från det att den infördes , och debatten har pågått . När man tittar på utjämningssystemet måste man dock göra en analys av hur det fungerat under olika tider. Det senaste systemet har i och för sig bara hunnit fungera , men det ska i ärlighetens namn sägas att det inte varit så lugnt som . Vi har ett problem inbyggt i systemet, nämligen att det ständigt sker förändringar inom det. Rent matematiska förändringar har vi politiker tyvärr gjort till politiska förändringar, vilket är helt fel. Det vi ska diskutera är principerna. Hur många barn och äldre det finns i olika åldersgrupper och så vidare blir sedan en följdverkan. Det beslut som vi senast fattade, det som alliansregeringen lade fram, innebar att Statskontoret fick i uppdrag att följa utvecklingen och göra den typen av förändringar vid sidan av det politiska systemet. Det är inte rimligt att vi ska diskutera reella siffror. Vi ska diskutera principerna.