prot · GW0983 · 2009-03-12 00:00:00 — När tillträder ordförandeskapet för Europeiska unionen ger det oss en unik möjlighet att leda EU:s arbete. Det kommer att visa för många här i att vi verkligen får inflytande även som litet land. Det problem det medför är att det inte finns någon tydlig svensk position för ett ordförandeskap. Det gäller alla ordföranden som det roterar runt till. Man har att se till det som är gemensamt och stå upp för det . Det är skälet till att vi alla länder, också under det svenska ordförandeskapet 2001, manade till en sorts borgfred, ett ansvarstagande, gränsöverskridande och blocköverskridande, för att få bästa möjliga resultat för , som vi hade minsta möjliga partipolitiska käbbel kring det. Det fullgjorde vi under tid som ordförande i . Jag hoppas på det breda ansvarstagandet även . Vi kommer att påverkas väldigt mycket av den finansiella oron och den ekonomiska nedgången. Vi kommer också att fortsätta våra ambitioner att få ett klimatavtal på plats. Det tror jag blir de två huvudfrågorna. Men har rätt som säger att man också ska vara beredd på det man inte har förberett sig för. Det har präglat de tidigare ordförandeskapen. 43 (): Det har redan förts samtal kring bonusar, men jag vill fortsätta på det temat. Det finns en tydlig upprördhet i samhället kring höga prestationslöner och vart de har fört oss. Det är bra att regeringen har beslutat om tydliga regler för deltagande i olika bankstödsprogram. Bland de reglerna finns en del som handlar om att man ska frysa de fasta lönerna så att man inte ska kunna kompensera slopad bonus med höjd fast lön. Mina frågor till statsministern berör detta. Anser statsministern att den här konstruktionen är förhandlingsbar? Är det en konstruktion som statsministern förutser ska gälla för den översyn som man pratar om när det gäller de statliga systemen? 44 Statsminister (): Vi har i lagt fram ett förslag som är koordinerat inom Europeiska unionen. Alla har inte valt exakt samma lösning, men det är huvudsakligen samma utgångspunkter. Man lägger en begränsning på en ledningsgrupp, i det här fallet fem personer, när det gäller möjligheter att ta ut bonus och höja fasta arvoden man ingår i de stabiliseringsåtgärder som vi har föreslagit. Det gäller naturligtvis fortsatt. Det är till och med så att vi har bett Riksgälden som statlig myndighet att administrera detta och pröva det för den händelse det är någon som kommer i fråga och vill komma in i detta system. Det finns ingen anledning att förändra det. Översynen av hela den breda diskussionen kring resultat och bonuslöner pågår . Vi har sagt att vi i ljuset av vad vi har upplevt vill rätta till en del sådant som vi uppfattar som felaktigheter som finns i systemet. Det har varit extremt här, men också i övriga delar av världen. Man måste med ny information kunna rätta till sådant som i ljuset av det inte blev rätt. En svensk övergång till euro 45 (): Herr talman och herr statsminister! Den svenska kronan har fallit med inte . Det är ett större kronfall än vi hade . Det ställer en hel del gamla sanningar på huvudet. Jag ska återkomma till eurofrågan. Men en akut fråga nu och är att svenska företag kan komma att köpas av de kapitalstarka som har euro och dollar i sina kassor, om inte för en spottstyver så dock för ett väldigt rabatterat pris, nämligen nedsatt . Detta leder möjligen risken finns till att det blir en utförsäljningsvåg, en våg av uppköp av dessa kapitalstarka euro- och dollarinnehavare. Det leder som vi vet till att huvudkontor och spetskompetens försvinner och till att forskningsavdelningar flyttas ut. Det är mycket allvarliga konsekvenser som vi har erfarenhet av. Hur ser statsministern på möjligheten att , utifrån renodlat ekonomiska utgångspunkter, kan få ett snabbspår in i euroområdet med andra EU-länder som en möjlig del i detta? 46 Statsminister (): Det är inte obekant för frågeställaren var jag står i själva sakfrågan. Jag tillhörde dem som ville att svenska folket skulle rösta ja 2003. Ett argument som vi då använde var att en egen liten krona vid sidan av en stor valuta kanske inte är något större problem vid god väderlek, men i svårare tider finns tendensen vi har sett den ny ånyo att man flyr från risk till kvalitet. Som risk uppfattar man mindre valutor även i välskötta ekonomier, och det har satt stor press på den svenska kronan. I den delen har jag ingen annan uppfattning. Det kan sägas vara ett slags reapris på exportvaror, men det är också en inbyggd lönesänkning, det vill säga det faktum att vi tappar i köpkraft, som alla får vara med och betala. Jag har dock fortsatt respekt för att svenska folket sade nej. Framför allt vill jag respektera det faktum att de partier som stod bakom ja-sidan måste vara överens om hur vi ska agera och bygga det på att vi ser ett folkligt förtroende som har gått i en annan riktning. Det har jag inget underlag för . Alla partier har inte indikerat en vilja till det. Det folkliga förtroendet har inte kommit till den punkten att det är stor övervikt för att gå över till euron. Det tycker jag fortsatt ändå måste vara styrande. Bonus och rörliga ersättningar 47 (): Jag vill fortsätta på spåret och diskutera bonusar och rörliga ersättningar. Det är uppenbart att tondövheten är ganska stor hos många ledande befattningshavare både i det privata näringslivet och i statliga företag när det gäller hur man utformar sådana här system. Det har upptäckts att statliga företagsledningar har brutit mot de regelverk som finns. Det finns också ett behov av att se över regelverken. Den ena fråga jag har gäller tidsplanen för den översyn som regeringen har aviserat. När kommer översynen av riktlinjer för rörliga ersättningar och bonusar? Det andra jag vill fråga om är vilket synsätt statsministern har när det gäller rörliga ersättningar. Det finns dels de som säger att rörliga ersättningar och bonusar ska vara strikt marknadsmässiga och följa marknadens villkor, dels de som säger att statliga befattningshavare, vd:ar och ledningspersoner jobbar i en verksamhet som ytterst är garanterad av staten, och de jobbar också för något av större värde för medborgarna, skattebetalarna och därför inte ska följa marknadens villkor. Vilket synsätt har statsministern i detta? 48 Statsminister (): Vi avser att skyndsamt se över detta och återkomma. Låt mig säga: Mitt synsätt är, och detta finns egentligen redan uttryckt i regelverken för ersättningar av olika slag inom staten och statens bolagssfär, att de inte ska vara marknadsledande. De ska utformas med måttfullhet som utgångspunkt. Det är ett ställningstagande som jag tycker är korrekt och riktigt. Det tenderar ibland att glömmas bort, men i dessa statliga bolag, framför allt när de är helägda, finns alltid det speciella förhållandet att man kan återfalla på att man har staten som huvudman, vilket ibland skapar förvirring. Man är helägd av den som har förutsättningar att ändra regler för hela spelplanen. Det är en rimlig utgångspunkt att man inte ska vara efterföljande på privata villkor, utan det ska gälla särskild måttfullhet. Så vill vi också att regelsystemet ska utformas i sina detaljer. 49 (): Jag ska också vända mig till statsministern med en fråga angående bonusar. Den socialdemokratiska regeringen ändrade 2003 de dåvarande riktlinjerna för detta i syfte att göra begränsningar. Man gjorde inte detta utan anledning, utan man hade sett att det fanns problem med systemet och införde starka begärningar och satte stopp för bonusar framför allt till ledningarna i statliga bolag och AP-fonder. Det fanns skäl till det. , när vi såg en begynnande lågkonjunktur där jobben började minska, ändrade den moderatledda regeringen denna princip och gjorde det lättare och möjligt att dela ut bonusar i statliga bolag. Min fråga till statsministern är: Hur tänkte regeringen och statsministern i det läget? Man kunde inte se det så enkelt som att det ständigt skulle vara högkonjunktur och att man inte skulle gå in i lågkonjunktur. Ett bonussystem måste väl passa både upp- och nedgång i ekonomin och vara relevant i bägge fallen? är man ångerfull, som jag hör, men min fråga är: Hur tänkte statsministern vid det här tillfället, och vad var syftet? 50 Statsminister (): Jag tänkte väl som gjorde när han var statsråd: Det är rimligt att det finns den här typen av rörliga ersättningar baserade på resultat, och sedan måste vi sätta en gräns som markerar en sorts rimlighet. Om den ska vara vid två månaders möjlighet till bonus, som förordade, eller , som vi ändrade det till, kan man diskutera. Jag är beredd att i ljuset av det som har skett ändra tillbaka. Försök inte få det att framstå som att vi står mil ifrån varandra. Jag inser att det finns en folklig ilska kring detta, men vi delar ansvaret. Vi har arbetat med bonusar och ersättningar som har varit mycket höga också i statliga verksamheter. Jag vill att det ska finnas en möjlighet till rörligt baserade ersättningar, men de ska i ljuset av vad jag nu har upplevt bli stramare. Vi ser över det. Jag tycker dessutom att de ska präglas av den måttfullhet som jag tror att vi båda två är överens om måste gälla offentliga verksamheter. 51 (): Den borgerliga regeringen lånar just nu pengar för att fortsätta sänka skatten mest till dem som har det bäst. har jobbkrisen nu också nått välfärdens kärna. Välfärdsarbetare varslas och sägs upp. Jobbkrisen blir också en allvarlig kvalitetskris i välfärden. Min fråga till statsministern blir därför: Hur många förskollärare och lärare och hur mycket omsorgspersonal ska tvingas lämna sina viktiga arbeten innan regeringen byter färdriktning i den här politiken, som gynnar dem som har det bäst? 52 Statsminister (): Vi har noterat detta som ett nytt socialdemokratiskt spår. Ni hör ju för det mesta att socialdemokrater ropar på miljardsatsningar till allt och alla i princip varenda dag i nya pressmeddelanden och utspel. Vi har sagt att det är ansvarslöst. Det kommer att driva upp underskotten. Det har Socialdemokraterna lyssnat in, och försöker man ett spår om att det egentligen är de skattesänkningar vi gör som är grund för underskotten. Redogör då för hur mycket av dessa skattesänkningar ni tänker höja igen! Ta fastighetsskatten som exempel. Jag har noterat att det skrivs socialdemokratiska insändare i landet om hur orättvis den är. Vill Socialdemokraterna återföra fastighetsskatten till vad den var förut? Vill de behålla den som vi har föreslagit? De tycker att den inte är tillräckligt generös mot bostadsrättsinnehavarna i . Därför har ni hittat på en särskild lättnad till dem som har tjänat allra mest på sina miljoninkomster i . Det är en sorts gåva från Socialdemokraterna till särskilt rika människor. Detta är konsekvensen när vi tittar på hyckleriet och går igenom era siffror. Ni måste börja argumentera på ett sätt som hänger ihop med de förslag ni har. Stå inte här och låtsas bort det. Ni föreslår inte de skattehöjningar ni antyder. Ni accepterar våra skattesänkningar och föreslår till och med större sänkningar. Finansieringen av klimatåtgärder i fattiga länder 53 (): En av de avgörande frågorna inför höstens klimatkonferens är hur man ska finansiera de nödvändiga klimatåtgärderna i fattiga länder. Det är väldigt rimligt att den rika världen, som har ställt till med klimatproblemen, också är med och finansierar deras lösning. har tagit fram beräkningar på hur mycket pengar som behövs, men har i de förhandlingar som har varit inom EU arbetat för att försvaga skrivningarna och ta bort konkreta förslag i det tjeckiska ordförandeskapets handlingar. är det toppmöte. Då ska regeringscheferna komma fram till vilken position EU ska inta. Just nu står utanför och demonstrerar för att och EU ska visa ledarskap. Varför har motverkat goda skrivningar, och är det rimligt att försöker köra ett chicken race med klimatet? 54 Statsminister (): Som svar på en tidigare fråga meddelade jag att vi vill rikta en stor del av våra resurser till mindre utvecklade länder med sämre möjligheter att finansiera egna satsningar. För detta får vi kritik allting ska göras inhemskt trots att vi vet att det är både klimatriktigt och mer kostnadseffektivt. försöker man driva linjen att vi inte gör detta i de diskussioner som pågår om att kanske därutöver också ha fonder till stöd för omställning i olika delar av världen. Vi kommer säkert att vara en del av den diskussionen också. Detta kommer ju ovanpå de åtgärder vi vidtar till stöd för övriga delar av världen, för vilket vi får kritik av bland annat . Exakt hur vi utformar detta är inte färdigt. Det är det som det pågår diskussioner om dels inom EU, dels vill jag påpeka också globalt, där väldigt många har olika synpunkter på detta. Det tycker jag inte ska blandas ihop med huruvida vi har klimatambitioner eller inte. Det är mer ett sätt att försöka resonera om hur den här typen av finansiering ska utformas. 55 (): Alliansen har lämnat ett klimatförslag som populärt kallas för klimatproppen och som faktiskt gör att vi på ett mycket tydligt sätt tar ledartröjan när det gäller de här oerhört viktiga frågorna. Det positiva i den tycker jag är att det finns en förutsägbarhet. Det är bland annat mot den bakgrunden förslaget inte kan genomföras i går. Man måste ge spelarna på marknaden en möjlighet att anpassa sig. Klimatförslaget gäller dessutom alla sektorer. Ingen ska kunna dra sig undan. Det är också inriktat på både morötter och piska, vilket gör att man som aktör på marknaden har möjlighet att agera men att det också är den som smutsar ned som ska betala. Det har också sagts att detta inte ska öka skattetrycket och att man ska behålla konkurrensneutraliteten. Jag vet att man inte minst när det gäller jordbruket i jordbruket har kanske den mest genomreglerade gemensamma marknaden inom EU är väldigt undrande över detta. Jag skulle vilja höra statsministerns kommentar till detta. 56 Statsminister (): Vi har som alliansregering tillfört resurser till svensk lantbruksnäring. Vi har också gjort allmänna förbättringar när det gäller kostnadsläget, bland annat sänkt arbetsgivaravgift . Det gäller även dem som bedriver lantbruk. Den diskussion vi har fört och som vi för i många andra delar av världen är att växthusgaserna kommer från fossil bränsleanvändning. Då är det rätt att sätta ett pris på detta så att vi får en omställning. Det är ännu viktigare att ta bort subventioner för användning av fossila bränslen, vilket finns på sina håll i världen och som det också finns en särskild lättnad för när det gäller svenskt lantbruk. Det är faktiskt väldigt kostnadseffektivt att ta vårt ansvar. Sedan får vi naturligtvis föra ett resonemang om hur vi även framgent kan jobba med att återföra detta i skattesänkningar på olika sätt, så som vi har gjort också när vi formerade vårt tidigare klimatskattepaket i föregående års budget. Till det återkommer vi. Stöd till utbildning i företag 57 (): Min fråga är följande: Är statsministern beredd att tänka om när det gäller stöd till utbildning i företag så att uppsägningar kan undvikas? Bakgrunden till min fråga är att såväl fackliga organisationer som arbetsgivarföreträdare nu allt tydligare lyfter fram behovet av en sådan åtgärd. Statliga medel till företag som är beredda att investera i utbildning i stället för varsel är ett konstruktivt sätt att mildra effekterna av krisen. Det skulle innebära en rimligare fördelning där inte löntagarna ensamma tvingades ta allt ansvar, exempelvis genom sänkta löner. Det innebär också en möjlighet att rusta för framtiden. Genom att vässa kompetensen i företagen kommer de att kunna hävda sig bättre när konjunkturen vänder. är de allra flesta, utom tydligen regeringen, överens om att en statlig satsning på utbildning i företag skulle ge stora samhällsekonomiska vinster. Regeringen har hitintills vägrat att ta ansvar. Är statsministern beredd att tänka om i denna fråga? 58 Statsminister (): Nej, det är jag inte, av det enkla skälet att jag tar ansvar för välfärdens pengar. Sjukvårdens pengar, skolans pengar ska inte användas för att täcka kostnader i vinstrika företag som har kortvariga problem. Det är notabelt att en hel del av de företag som vill se att vi delar, som det heter, kostnader som i realiteten innebär att vi tar bort en hel del av deras lönekostnader för inte länge sedan gick med ibland 14, 15 och 16 miljarder i vinst . De anser sig alltså inte ha några resurser för att stödja anställda i vad som är en svår kris. Som ansvarsfull regering har man inte råd med allt, och jag vill vara tydlig till svenska skattebetalare med vad vi prioriterar: kärnan i välfärden, resurser till stöd för arbetslösa som står utanför och ibland långt ifrån arbetsmarknaden. Vi prioriterar inte kostnadsavlyft inne i företagens verksamheter. Då står jag också upp för den svenska modellen till stöd för omställning. Jag vet faktiskt inte riktigt om det finns tydliga, finansierade förslag från andra partier för att göra på ett annat sätt. 59 (): Lärlingsutbildning, lärlingsplatser och praktikplatser är jättebra. Att få lära på plats av kunniga yrkesmänniskor och att till slut få sitt yrkesbevis är drömmen för många unga och ett gott sätt att ta ansvar för generationsskiftet på arbetsmarknaden. Men är det lågkonjunktur, kris, varsel och uppsägningar. Lärlingarna är inte förskonade utan riskerar också uppsägningar. och Byggindustrier är allvarligt oroade och ser framför sig att hundratals lärlingar tvingas gå från sina lärlingsplatser och har därför tagit sitt ansvar genom att starta ett projekt för att kunna hjälpa lärlingarna till nya arbetsplatser. Min fråga till statsminister är: Vilket ansvar tänker statsministern och den borgerliga regeringen ta för lärlingarna som faktiskt riskerar att få sina yrkesdrömmar och livschanser raserade när de sägs upp eller inte hittar arbetsplatser som kan hjälpa till att slutföra deras påbörjade utbildningar? 60 Statsminister (): Vi är i färd med att rätta till ett problem med den gamla gymnasieskolan som var uppbyggd runt teoretiska ämnen och för lite utformad för praktiskt yrkeskunnande och lärlingsutbildningar. Det är vi som har fört fram de resurserna. Det är vi som återskapar de här möjligheterna. Det frågeställaren säger är alldeles riktigt. Jag har själv varit runt och besökt bland annat byggföretag som påpekar att det naturligtvis är svårare att lära upp och hålla lärlingar när det är väldigt svåra tider. Där hoppas många på att ROT-avdraget ska ge bättre skjuts. Vi hör tidiga signaler om att det kanske också är så. Det är viktigt att vi får en grund för ett generationsskifte i många av dessa verksamheter där många är och där företagen också mår bra av att på det här sättet få pröva och lära in en yngre generation. Det är våra förslag och våra resurser som har gjort detta möjligt. Sedan kan vi inte upphäva det faktum att företag i sig också måste uppleva sig ha tid och utrymme för att ta in dessa lärlingar. Deltagandet i valet till 61 (): Också jag vill anknyta till den EU-debatt vi har här i kammaren både före och efter den här frågestunden. tar ju över som ordförandeland i EU, en stor och viktig uppgift. Om mindre än har vi val till . borde koka av intresse och engagemang i en valrörelse. Läktarna borde likna vid en fotbollslandskamp. Men det är inte riktigt så. Vi har ett valdeltagande som vi kan se sjunker, från det första valet till ännu sämre 1999 och riktigt dåligt 2004. Det sjunker inte bara i utan också i länder som och och faktiskt också i EU:s kärnländer och som senast hade ned mot ett 40-procentigt valdeltagande. Hur kan det bli så här? Jag tror att en av förklaringarna är, om jag får använda uttrycket, att EU-etablissemanget inte visar folket respekt. Man gör inte det genom att inte ta bort klåfingrighet och detaljreglering som vi ser övernog av. Man gör inte det genom att inte lyssna på folket i olika stora och viktiga frågor. Det hjälper inte att man också är mycket positiv, som när det gäller , utvidgning, miljö och annat. Hur vill statsministern göra EU verkligt smalare men vassare, rensa bort klåfingrighet och byråkrati och få upp valdeltagandet i EU-valet? 62 Statsminister (): Jag tycker ändå att det är notabelt att vi har mätningar som påvisar ett växande stöd i för medlemskapet. Det syns som att vår närvaro i Europeiska unionen har blivit mer vardag, någonting som också väljarna ser ger ett väsentligt samarbete i för dem viktiga frågor. Titta bara på det vi nu jobbar med, finanskris och ekonomisk politik i nedgångsfas. Hur skulle vi ha kunnat möta det här om vi inte hade varit bra på att koordinera det mellan länder? Det går inte att hitta på mirakelkurer i inför problem som är globala och som hänger ihop med att marknaden för export har gått ned i , och . EU-samarbetet har snarare visat ökad handlingskraft just när det har varit som svårast. Likadant är det när det gäller klimathotet. Hur ska vi kunna möta detta gränsöverskridande globala hot om vi inte har ett starkt internationellt samarbete? Mitt parti och, förutsätter jag, alla andra partier tänker ta sitt ansvar för att uppmuntra till debatt i dessa sakfrågor som är viktiga för väljarna och påvisa att har inflytande i ett EU-samarbete som betyder alltmer. Det är så man måste väcka intresse. Jag hoppas att vi på det sättet ska kunna få valdeltagandet att stiga. 63 (): Jag vill ställa en fråga om skatteflykt. Skatteflykt är ett problem som vi över partigränserna är överens om att vi vill bekämpa. Skatteflykten till de så kallade skatteparadisen är omfattande både från och från andra välfärdsstater. Skatteflykten stjäl jobb och pengar från vår välfärd som vi nu behöver för att klara av våra åtaganden. Den organiserade brottsligheten har god hjälp av dessa skatteparadis där man kan gömma undan vinster från narkotika och prostitution med mera. Inom arbetar man för att försöka få till stånd skatteavtal. Ett problem är att även i har vi skatteparadis som är med, som och . och de nordiska länderna borde kanske samarbeta mer med de större EU-länderna för att ställa dessa stater under press. Min fråga till statsministern blir: Kommer statsministern under det svenska ordförandeskapet att prioritera att driva arbetet i EU för att få skatteavtal med skatteparadisen inom EU? 64 Statsminister (): Det pågår redan ett arbete som finansminister är mer direkt ansvarig för i regeringen och som koordineras inom EU. Det handlar bland annat om möjligheter att öppna, som är det ord som brukar användas, en del av dessa skatteparadis. Det möter en del frågor som är kopplade till sekretess och nationell lagstiftning i en del fall. Det finns en övertygelse om att bland annat det som frågeställaren påpekar är en del av detta. Det är en grund för organiserad brottslighet att kunna flytta runt pengar, något som vi som en utgångspunkt naturligtvis har all anledning att försöka motverka. Detta ska ses i ljuset av det som var en väldigt kritiserad ägarbeskattning här i . Socialdemokraterna tog bort arvs- och gåvoskatten, och denna regering har tagit bort förmögenhetsskatten. Det har givit en väsentligt bättre situation och därmed större och bättre investeringsförutsättningar i . Det kan också grunda en kritik mot behovet att försöka gömma undan resurser på detta sätt. Rent faktiskt är detta arbete redan i gång. Den som mer specifikt kan svara på frågorna angående det är . Arbetsmarknaden för människor med funktionsnedsättningar 65 (): Jag kunde till min glädje notera att statsministern besökt företaget i min hemstad . Det är ett expansivt företag som anställer allt fler. Vi har, precis som statsministern konstaterat, fått en allt värre situation på arbetsmarknaden. börjar varslen även märkas i det annars rätt starka . Jag noterar också att Arbetsförmedlingens chef lämnar en rätt kraftig signal, och den tycker jag är viktig. Trots att det kommer varsel har vi lika många nyanmälda och lediganmälda arbeten som rådde , det vill säga högkonjunkturen. Det finns en arbetsmarknad därute och andra företag som anställer och söker människor .