prot · GX0936 · 2009-11-24 00:00:00 — Vi kan se på utvecklingen av bostadsuppskoven. De har ökat med . Vid utgången av 2008 var uppskoven omkring 245 miljarder i bostadssektorn. Ökningen var 65 miljarder. konstaterar att kontrollen över de här enorma tillgångarna är dålig och att den har varit det . Så kan det givetvis inte vara. Ett uppskov eller, snarare, en skatteeffekt som ett uppskov alstrar ses som en bokförd intäkt i statskassan. Om man nu gör som Socialdemokraterna hävdar och tar bort kontrollen över uppskoven genom att slopa uppskovsräntan öppnar man slussportarna rejält. Ingen kontroll finns då längre över vart pengarna tar vägen. Genom den dom som vi har inom det här området via EG-rätten har alla rätt att ta med sig sina uppskov till ett annat land inom EU. När de sedan säljer sitt hus där har ingen kontroll över försäljningen. Den svenska skatteintäkten försvinner därmed. Det är alltså en direkt skatteflykt som stimuleras i debatten av socialdemokrater. Vi talar ofta om att vi ska minska antalet särregler inom skattesektorn. En första åtgärd vore att slopa uppskovsrätten i fråga om fastigheter. Regelsystemet skulle bli enklare. Staten skulle få in sina pengar på ett tryggt och snabbt sätt. Den svarta sektorn skulle minska. Effekten skulle dessutom bli sådan att bostadsmarknaden i överhettade områden skulle kylas ned något, vilket kanske skulle innebära att även unga människor skulle kunna ha råd att köpa sin lägenhet, sitt boende, i de här områdena. Dessutom har man, precis som var inne på tidigare, möjligheten och utrymmet att sänka reavinstbeskattningen i fråga om fastigheten. Det är därför som jag med en viss tillfredsställelse konstaterar att skatteutskottet konstaterar att det finns behov av en översyn av uppskovsbeloppens vara eller inte vara. Men det som förvånar mig är att Socialdemokraterna passar i den här frågan i debatten och inte klargör att det faktiskt är nödvändigt att uppskovsräntan finns kvar, att det inte är möjligt att slopa någon del av räntan och att man kommer att arbeta för ett avskaffande av uppskoven när det gäller bostäder. Det är nämligen den enda logiska följden av deras sätt att agera i debatten. vill man inte klargöra det här i den debatt som handlar om en svidande kritik mot en företeelse som räknas in i de särlösningar som vi har i dagens skattesystem. gör en berättigad bedömning av dagens situation inom uppskovssektorn. Jag har förhoppningen att den genomlysning av budgetlagen som regeringen nu har beslutat genomföra på ett handfast sätt även kommer att hantera frågan om uppskoven. Det är rimligt att en regering, oavsett färg, vet vad man håller på med. Det här är ingen ny historia. Det här är en långdragen historia som även har funnits under den socialdemokratiska regeringstiden. Men jag konstaterar, oavsett hur det är, att en lösning är nödvändig på det här området. När man nu ser över de här uppskoven ska man väl i ärlighetens namn också konstatera att frågan om bostadsuppskov framstår som relativt enkel i förhållande till uppskoven inom pensionssektorn. Men det förhållandet bör inte innebära att man lämnar översynen därhän, utan att man även överväger att stegvis ändra den här modellen till ett system som blir enklare och mer överskådligt för alla inblandade parter. Beträffande pensionsförsäkringar är situationen dessutom sådan att många är förlorare i den sparformen då de inte omfattas av samma avdragsrätt som de som betalar statlig skatt. Då huvuddelen av dem som har pensionsförsäkringar är kvinnor med inkomster under statsskattenivån framstår dagens pensionsförsäkringar med sina uppskovsbelopp som en direkt kvinnofälla. Det finns alltså många infallsvinklar när det gäller att åstadkomma en förändring av det här uppskovssystemet. Trots avsaknaden av en debatt med oppositionen i den här viktiga frågan yrkar jag bifall till skatteutskottets förslag till beslut. 77 (): var så ledsen för att han inte fick någon debatt. Jag tycker inte att det är jättekonstigt att vi från oppositionen inte sätter upp oss på talarlistan i ett ärende där det inte finns några motioner och inte några reservationer utan där utskottet i all enighet konstaterar att uppskovssystemet har sina fördelar och nackdelar och att det nog kan vara intressant att vrida och vända på det lite till. Så bli inte förtvivlad för att vi inte vill debattera just det! Vi kommer att få goda möjligheter att debattera inte minst bostadsuppskoven, eftersom vi då ska diskutera frågan om fastighetsbeskattningen. Jag vill bara säga lite kort, eftersom nu tog upp frågan, att det inte bara är Socialdemokraterna som ser problem med den räntebeläggning av uppskoven som regeringen har genomfört. Det ser vi från hela oppositionen problem med. Utifrån ett skattetekniskt perspektiv är det klockrent att uppskov är problematiska. Men vi måste inte bara kolla utifrån ett skattetekniskt perspektiv, utan vi ska också gärna se de människor som faktiskt kan drabbas av de skatteregler som vi hittar på. De ska inte bara vara kloka och tydliga, vilket är jätteviktigt. De ska också funka i verkligheten. Det finns ju i människor i den här verkligheten, till exempel i , som jag som boende i kan tycka är en del av verkligheten, som har bott väldigt länge i ett hus. Barnen har flyttat ut. Man kanske vill sälja och flytta vidare till något mindre. Men genom de skatteregler som vi har blir det kanske inte lönsamt att göra det, trots att man flyttar till en mindre lägenhet. Det är därför man har uppskovssystemet. Man har det för att inte blockera hela rörligheten på bostadsmarknaden, för att inte det här äldre paret ska sitta i sin stora villa medan barnfamiljerna står och trampar i sin trånga tvåa. Det skulle vara jättebra för alla parter om de bytte, om vi bara inte hade skatteregler som sätter käppar i hjulen för det. Därför tycker jag nog att det finns goda anledningar att tänka både en och två gånger innan man försvårar när det gäller bostadsuppskoven. Vad det gäller uppskoven för pensionssparande kan det däremot finnas goda möjligheter att fundera, inte minst utifrån det feministiska perspektiv som tar upp. Det kan faktiskt vara en ren skatteförlust för kvinnor med låga löner som pensionssparar. De tror att de ska göra en vinst med de här skattereglerna, men de gör inte det. Jag skulle nog önska att man från regeringens sida kunde vara lite mer aggressiv gentemot skatteuppskoven i fråga om pensionssparande och lite mindre aggressiv när det gäller skatteuppskoven vid bostadsbyten. 78 () replik: Tack, , för att du räddade oppositionen i den här frågan! Jag ser fram emot den kommande debatten i den här frågan. Att jag efterlyser den här debatten beror på att Socialdemokraterna faktiskt har drivit en direkt kampanj om att man tänker avskaffa räntan på uppskovet med skatten. I det här fallet är det undertecknat av och . Man har, som sagt, gått ut med flygblad till boende i om att avskaffa den så kallade Stockholmsskatten. Mot bakgrund av den EG-dom som jag hänsyftade till är enda sättet för staten att ha kontroll på uppskoven via den här räntan. I annat fall har du full möjlighet att flytta pengarna ur landet och ta ut dem svart. Då tycker jag att det blir något magstarkt att säga att man står för att ta bort den svarta sektorn. Man för en politik som öppnar slussportarna för närmare 200 miljarder i direkta skatteintäkter för staten . Det är det som jag vill ha upp på bordet. Jag kommer givetvis att fortsätta att ta upp frågan i den kommande fastighetsdebatten. Jag kommer att passa på varje tillfälle jag har att belysa det här. Det är rätt magstarkt med den situation man målar upp. , jag kan se problem, men jag ser också möjligheter. En sådan här förändring skulle kyla ned Stockholmsmarknaden, vilket innebär att det kanske skulle bli billigare att köpa sin lägenhet. Man skulle få det ungdomsperspektiv som vi alla politiker talar oss varma för. Genom diskussionen om uppskoven försöker man bevara och kanske till och med öka på kostnadsutvecklingen. Det är inte bra ur ungdomens perspektiv. 79 () replik: Alliansen har att förklara för ungdomarna hur man genom att sänka fastighetsskatten så radikalt som man har gjort i för många med någorlunda dyra fastigheter skulle pressa ned priserna. Vi kan snarare se en omvänd utveckling. Man har också att förklara för de ungdomar som står i begrepp att bilda familj att det är bra att de får hålla sig till de mindre lägenheterna. De äldre paren är kvar i sina stora villor för att det inte lönar sig att byta ned sig för dem. Jag är precis som medveten om att EU-reglerna ställer till det för oss. De har öppnat upp för att man ska kunna ta med sig de här uppskoven, oavsett om det gäller pensionssparande eller bostäder, om man flyttar inom EES-området. Vad det gäller pensionssparande har regeringen inte infört någon ränta. Det är bara för bostäderna. Det faktum att man betalar räntan är inte något skydd för att den verkligen kommer in . Man har nog varit lite inkonsekvent i det här fallet. Jag ser det som problematiskt att man är hårdare mot bostadsuppskoven, där jag av bostadspolitiska skäl ser större anledning att vara lite försiktig. 80 () replik: Jag ser fram emot den här debatten. Jag ser problem. Jag ser också möjligheter, eftersom reavinstbeskattningen kanske kan sänkas som föreslår till om vi gör den här förändringen. Det skulle gagna en ökad omsättning på fastigheter i storstaden. säger att hon inte är övertygad om att den här räntan på uppskoven kommer att ha den effekt som jag säger. Jag är helt övertygad om att om man har flyttat med sina uppskovspengar ned till , säljer sitt hus där, tar sina svarta pengar i plånboken och åker vidare och då också i fortsättningen får betala räntan på de pengarna så börjar man att fundera. Det är den kontrollmekanism staten har för att få in de pengarna. Det är den enda, och det är den som oppositionen, framför allt Socialdemokraterna, vill ta bort. Det innebär att man får en ökad svart marknad. 81 () replik: Då måste man först veta och rapportera vad som verkligen händer oavsett försäljningar och räntor. Varför föreslår man då inte att man räntebelägger pensionssparandena? Jag tänker att man skulle ha någon konsekvens. Jag tycker fortfarande att vi bör vara försiktiga innan vi försvårar byten på bostadsmarknaden. Det blir problematiskt. Kanske inte i . Det är därifrån du är. Men i tror jag att det kan vara lite större problem. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 12 § Vissa ändringar av reglerna om avdrag för resor mellan bostaden och arbetsplatsen Föredrogs skatteutskottets betänkande 2009/10:SkU9 Vissa ändringar av reglerna om avdrag för resor mellan bostaden och arbetsplatsen (prop. 2009/10:11). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 13 § Stämpelskatt vid förvärv av fast egendom och tomträtter genom vissa slag av delning Föredrogs skatteutskottets betänkande 2009/10:SkU10 Stämpelskatt vid förvärv av fast egendom och tomträtter genom vissa slag av delning (prop. 2009/10:9). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 14 § Ändrade regler om beskattning av vissa penninglån och slopande av avdragsrätten för ränta på sådana lån Föredrogs skatteutskottets betänkande 2009/10:SkU11 Ändrade regler om beskattning av vissa penninglån och slopande av avdragsrätten för ränta på sådana lån (prop. 2009/10:12 och skr. 2008/09:122). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 15 § Prissättningsbesked vid internationella transaktioner Föredrogs skatteutskottets betänkande 2009/10:SkU13 Prissättningsbesked vid internationella transaktioner (prop. 2008/09:182 delvis och prop. 2009/10:17). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 16 § Beskattning av andelsbyten vid utflyttning Föredrogs skatteutskottets betänkande 2009/10:SkU16 Beskattning av andelsbyten vid utflyttning (prop. 2009/10:24). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 17 § Anstånd med inbetalning av skatt i samband med uttagsbeskattning, m.m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 2009/10:SkU17 Anstånd med inbetalning av skatt i samband med uttagsbeskattning, m.m. (prop. 2009/10:39). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 18 § Vissa ändringar i arbetslöshetsförsäkringen Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2009/10:AU3 Vissa ändringar i arbetslöshetsförsäkringen (prop. 2009/10:7). 82 (): Jag hade tänkt att inleda det här anförandet med att säga att det finns nog inget som den moderata riksdagsmajoriteten är så begeistrad av som att peta i arbetslöshetsförsäkringen. Men efter att ha lyssnat på den debatt som var här innan har jag insett att det finns en sak som de är mer begeistrade av. Det är skattefrågan. Här går två ledamöter från den moderata majoriteten upp och debatterar ett betänkande med varandra som är enhälligt utan reservationer. har vi några talare anmälda till det här, även om det inte var så många vad jag förstod. Frågan om arbetslöshetsförsäkringen kommer väl som nummer två när det gäller borgerlig besatthet eller borgerlig mani. Man har petat och petat i den ända sedan man fick majoritet i och tog över regeringen. är vi återigen här för att diskutera arbetslöshetsförsäkringen. betänkande AU3 innehåller förslag till ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring och lagen om arbetslöshetskassor. I detalj betyder det att man vill förändra lite när det gäller ansökan om arbetslöshetsersättning. Den ska göras från den i den tidsperiod som ansökan avser. Man föreslår också att en a-kasseföreståndare ska kunna vara föreståndare i mer än en a-kassa och att a-kassestyrelsen ska kunna uppdra åt en föreståndare att fatta beslut i ärenden om uteslutning. Man föreslår det tror jag att den här debatten kommer att handla mycket om att man ska kunna tvinga arbetslöshetskassorna att lämna ut uppgifter till . När det gäller de här olika delarna i betänkandet har vi reserverat oss på två delar. När det gäller ansökan om ersättning anser vi att förslaget inte är tillräckligt. Vi föreslår att man ska ändra det till tolv. Framför allt gäller det förslaget att tvinga arbetslöshetskassorna att lämna ut uppgifter om sina medlemmar till SCB, till regeringen och sedan vem vet vart. Det är där vi har starka invändningar. Många remissinstanser har också starka invändningar. Naturligtvis har arbetslöshetskassorna och deras medlemmar starka invändningar. Varför gör regeringen detta och på vilka grunder? För att förstå lite grann vad det här handlar om och för att få sammanhangen klara för sig måste man göra en historisk exposé över . Vad handlar detta om? Varför gör regeringen detta, och varför gör detta arbetslöshetskassorna så upprörda? Regeringen har, som sagt var, varit besatt av att peta i arbetslöshetsförsäkringen. Man har försämrat, förstört och rivit sönder arbetslöshetsförsäkringen. Man har gjort den dyr, så dyr att folk inte har råd att vara med. Man har gjort den dålig, så dålig att det inte finns någon anledning att vara med. Man har gjort regelverket så krångligt att den som blir arbetslös får en låg eller kanske ingen ersättning alls. Man har alltså på punkt efter punkt förstört arbetslöshetsförsäkringen som har varit en viktig del av svensk arbetsmarknad och den så kallade svenska modellen. Vad har då resultatet blivit av att man har förstört, fördyrat, försvårat och försämrat? Jo, de frivilligt anslutna medlemmar som den här försäkringen består av har naturligtvis lämnat försäkringen. Det har de gjort av den orsaken att det helt enkelt har blivit så dyrt att vara med i försäkringen att de inte har råd. Alternativt har de noterat att de inte uppfyller villkoren för att få ut någonting från försäkringen när de blir arbetslösa. Att vara med i en dyr försäkring som inte ger någonting tillbaka framstår för många som en dålig affär. Särskilt är det många personer som kanske har varit långtidssjukskrivna eller arbetslösa eller som på olika sätt fått en väldigt utsatt ekonomi som har drabbats av det här. Varför 500 000 personer har lämnat försäkringen är inte en fråga som kräver så oerhört mycket studier. vet vi i och för sig att forskningen kan ägna sig åt saker och ting som kan verka mindre komplicerade än detta, men faktum är ändå att det inte krävs så oerhört mycket kunskap om svensk arbetsmarknad för att förstå vad som har hänt och svara på frågan om varför 500 000 personer har lämnat försäkringen. Om man nu inte skulle förstå varför folk har lämnat försäkringen skulle man naturligtvis kunna vända sig till arbetslöshetskassorna eller till Arbetslöshetskassornas som organiserar kassorna och hjälper dem att administrera och att ha kontakt med myndigheterna. De är så att säga den ingång till arbetslöshetskassornas verksamhet som myndigheter, regeringen eller vad det nu är för del av samhället som behöver den här kontakten normalt sätt använder. De kunde ha vänt sig till samorganisationen och sagt: Det är uppenbarligen så att 500 000 personer har lämnat arbetslöshetskassan efter att vi gjorde den mycket dyrare och mycket sämre. förstår vi inte riktigt varför. Kan ni hjälpa oss att reda ut detta? Då lovar jag er att de gärna skulle hjälpa till. Hur kan jag lova det? Jo, jag har hört dem själva lova detta. De har bjudit in representanter för arbetsmarknadsutskottet, både de borgerliga och oppositionen från Socialdemokraterna, att komma till dem, resonera med dem och höra vad de har att säga. De har bjudit in er till en dialog om de här problemen. De har även kommit till utskottet och förklarat vad det är som har hänt och sagt sig vara beredda att ställa upp och hjälpa till och reda ut och ställa till rätta om det nu skulle vara så att det är någonting i den här processen som den borgerliga majoriteten, departementet, regeringen eller någon statssekreterare inte har förstått. Det finns ingen som helst tvekan på den punkten. Sedan kan man fundera: Om allt detta hade gått att ta reda på, om det nu var så att man var osäker på frågan om varför folk hade lämnat, och man ändå går vidare med den här lagstiftningen för att tvinga a-kassorna att lämna ut de här uppgifterna, då blir frågan vad man egentligen är ute efter. Det kan ju inte rimligen, om vi inte får höra här i debatten vad det finns för skäl till att göra detta, vara så att det är själva den här upplysningen om vad som har hänt med de 500 000 som man är ute efter. Det måste finnas något annat skäl, och då måste man fråga sig vad det är. När man nu gör detta skapar man ytterligare administrativa svårigheter för a-kassorna. När man nu gör detta skapar man naturligtvis en diskussion i samhället om integritet. Man skapar en svårighet för folk att hävda föreningsrätten. Man sätter käppar i hjulet för den typ av a-kassesystem som vi har i . Kan det vara så att det är en tanke att försvåra det svenska a-kassesystemet som ligger till grund för att man går ut med den här typen av regler? Frågan ställer sig eftersom ni är svaret skyldiga när det gäller varför vi annars skulle ställa dessa frågor. Det kommer ju inte fram i regeringens proposition eller i det här betänkandet vad man egentligen är ute efter. har det visserligen blivit lite av ett för den här riksdagsmajoriteten att införa integritetskränkande åtgärder. Det skulle möjligen kunna vara ett led i hela den borgerliga inställningen till medborgarna och den medborgerliga integriteten. Det må vara hänt. Men som sagt var, jag ser verkligen fram emot att i debatt med er få reda på vad det handlar om. För det kan väl inte vara så att man på något grälsjukt sätt försöker straffa arbetslöshetskassorna för att de inte lämnade ut sina medlemslistor till regeringen när de bad om det? Det kan väl inte vara det som är svaret på frågan, får vi tro. Ni är svaret skyldiga här : Varför vill ni tvinga arbetslöshetskassorna att lämna ut sina medlemsregister? Jag tror att det finns en tanke bakom detta. Vi har i debatter med regeringens företrädare, med arbetsmarknadsministern, sett hur man sakta men säkert har börjat öppna upp för att avskaffa de fackliga a-kassorna. Så sent som i en interpellationsdebatt sade arbetsmarknadsministern att vi får gå vidare och se över om vi kan ha kvar dagens a-kassesystem. Det är väldigt svårt att tolka det som sker med a-kassan, totalt sett när man ser hur ni har hanterat den och när man ser vad ni lägger fram i det här betänkandet, på något annat sätt än att ni har en mycket tydlig plan för vad ni håller på med. Det handlar om att avskaffa den fackliga a-kassan. Finns det några andra motiv ser vi fram emot att höra dem här . Jag vill nu yrka bifall till de gemensamma reservationerna 1 och 2 från Socialdemokraterna, . Jag ser fram emot att under debatten få svar på vad ni är ute efter, varför ni vill tvinga a-kassorna att lämna ut de här uppgifterna, hur ni tror att man skulle kunna få fram någon annan uppgift än den man redan kan få ut genom att samarbeta med arbetslöshetskassorna och deras organisation och hur ni tror att man kan få ut någonting nytt genom att tvinga kassorna att lämna ut medlemsregistren. (Applåder) I detta anförande instämde () och (). 83 (): Det här betänkandet innehåller flera punkter, och vi har som sagt två gemensamma reservationer från oppositionen. Vi står naturligtvis bakom båda två, men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation 2. Det är också vid den frågan jag kommer att uppehålla mig i det här anförandet. har nämnt en del om de övriga punkterna. Det finns två saker som den borgerliga regeringen har visat särskilt stort förakt för vid makten. Den första är skyddet för den personliga integriteten som man konsekvent har låtit stryka på foten till förmån för regeringens intresse av ökad kontroll och övervakning av medborgarna. Vi har sett det i samband med FRA-lagstiftningen och Ipredlagstiftningen, och det kommer mer i samma stil. Den andra saken är arbetslöshetsförsäkringen som regeringen systematiskt och medvetet har slagit i spillror sedan dag ett när man tog över makten. Försämringarna av försäkringen är så omfattande och svåröverskådliga att det skulle ta timmar att redogöra för dem. nämnde ett antal av dem. Sammanfattningsvis har den borgerliga regeringen, precis som redan sagts, gjort arbetslöshetsförsäkringen dyrare, sämre och mycket mer byråkratisk och krånglig. Det fantastiska är att i det förslag som vi debatterar lyckas den borgerliga regeringen med konststycket att förena sitt förakt för den personliga integriteten och för arbetslöshetsförsäkringen. Man lägger fram ett förslag där man utan någon som helst begriplig motivering vill tvinga a-kassorna att lämna ut personuppgifter om sina medlemmar till . Man har inte i detta betänkande lyckats bemöda sig om att specificera vilka uppgifter som ska lämnas ut eller vad de ska användas till. Det ska regeringen ges rätt att besluta om lite så där efter hand som det faller sig. En lång rad tunga remissinstanser har haft den helt relevanta invändningen att förslaget är minst sagt tvivelaktigt ur integritetssynpunkt. Flera av dem har dessutom påpekat att förslaget hotar föreningsfriheten. Lagrådet ansåg att förslaget var så problematiskt att det föreslog att uppgifterna skulle avidentifieras innan de lämnades ut och att en proportionalitetsregel skulle införas i lagen eftersom det är så pass integritetskänsliga uppgifter att de inte bör hanteras på det här sättet. Alla de tunga invändningarna som berör både individers skydd mot insyn i privatlivet och den grundlagsskyddade demokratiska rätten att vara medlem i en förening utan att bli registrerad av någon myndighet för det har regeringen och den borgerliga majoriteten avfärdat med ganska stor nonchalans, men för vad? Vilket syfte är det som kan vara så angeläget att regeringen och de borgerliga ledamöterna i arbetsmarknadsutskottet så flagrant utmanar grundläggande rättsprinciper? Ja, motivet sägs vara att regeringen behöver bättre underlag för beslut om arbetsmarknadspolitik.