prot · GW09130 · 2009-06-11 00:00:00 — Mitt utgiftsområde i budgeten ökar från 35 till 74 miljarder från till . Vi har aktiva beslut på ytterligare 4 miljarder i arbetsmarknadspolitiska insatser, och vi har dessutom i budgeten ytterligare knappt 2 miljarder på utbildningsområdet. Det finns anledning att återkomma i framtida budgetprocesser till de här frågorna. 60 (): Det finns ett område där kunderna definitivt inte tar slut, nämligen vår gemensamma sektor. Där är Arbetsförmedlingens prognos att det minskar med 10 000 anställda och 15 000 . Det beror inte på minskade behov, tvärtom. Inom barnomsorg och grundskola drar man ned på personal trots att barnaskaran ökar. Vad har arbetsmarknadsministern för åtgärder i fråga om att värna barnen och de äldre i en bekymmersam tid? 61 Arbetsmarknadsminister (): I första rummet står naturligtvis att vi tillsammans med andra länder måste vända den finansiella krisen. Så länge det inte finns en ordentligt fungerande finansmarknad har våra företag i landet svårt att hitta finansiering, och framför allt har deras kunder och deras kunders kunder svårt att hitta finansiering. Det andra vi måste göra är att slå vakt om sunda offentliga finanser. Är det någon lärdom vi kan dra av 90-talet är det just att om man befinner sig på ett sluttande plan när det gäller den statsfinansiella ordningen får man mycket surt efteråt. Då blir det inte 10 000 utan bra många fler. Det tredje vi måste göra är att inom ramen för det budgetutrymme som finns prioritera den typ av insatser som leder till snabbast vägar tillbaka. Jag har lyssnat på finansministern och utgår från att det är precis den inställningen som vi kommer att arbeta efter också i den budgetprocess som vi nu har inlett och som kommer att presenteras när budgeten kommer . 62 (): Jag vill ställa min fråga till folkhälsominister . I går avslöjade att det på närakuter och vårdcentraler i har införts ett slags bonuslönesystem som går ut på att ju fler patienter man klarar av desto högre lön får man. I artikeln berättas om läkarbesök på ned och patienter som har kommit ut från mottagningsrummet och känt sig ledsna och oroliga för att de inte ens upplever att de förstått vad läkaren har sagt. Ett system som uppmuntrar läkare att prioritera kvantitet framför kvalitet går som jag ser det stick i stäv med hälso- och sjukvårdslagens grundläggande princip om alla medborgares rätt till vård efter behov, om att det enbart och uteslutande är behoven som ska styra sjukvårdens kvalitet och den längd som man får vara hos läkaren till exempel. De enda som tjänar på det här systemet är de kommersiella företag som har tagit över alltmer av vården i och på det här sättet ökar sina vinstmarginaler samt de läkare som inom ramen för systemet ges möjlighet att öka sin lön. Alla vi andra medborgare och patienter är som jag ser det förlorare. Jag undrar om folkhälsoministern tänker vidta några åtgärder mot bonuslönesystemen i vården. 63 Statsrådet (): Jag tackar för frågan, som egentligen inte berör mitt område utan . Jag vill ändå försöka ge ett svar. Jag tror att det är väldigt viktigt att man börjar mäta betydligt mer vad de som är besökare i vården tycker själva. Det har vi försökt börja med inom äldreomsorgens ram. Vi har börjat med öppna jämförelser därför att vi ser att vården och äldreomsorgen ser väldigt olika ut på olika ställen i landet, oavsett utförare. Det kan finnas utförare i offentlig regi som gör sitt jobb väldigt väl, och det kan finnas utförare som är privata aktörer eller ideella idéburna aktörer som gör ett lika gott jobb, till och med ibland bättre. Men det varierar. Därför är det centralt att vi inte dömer ut system, utan frågar vad de som använder sig av ett system tycker. De äldre patienterna är regeringens fokus. Man ska fråga dem själva, för det kan mycket väl vara så att snabbare information ändå är användbar information, och det är det viktiga. Fokusera på patienten, fråga vad de har för synpunkter och avgör om det faller väl ut och fungerar väl eller inte. 64 (): Jag ber att få tacka för svaret. är det som sagt så att hälso- och sjukvårdslagen slår fast allas rätt till vård efter behov och att andra principer inte ska styra. generaldirektör gick till exempel i går ut och kallade systemet förkastligt. Han menar att det införs ett incitament för läkarna att ta andra hänsyn än patientens behov, nämligen att det ska gå så fort som möjligt. Anledningen till att jag tycker att det är relevant att ställa frågan till folkhälsoministern är att det är uppenbart att det särskilt är äldre människor, som ofta tar lite på sig för att förklara sina problem och som ofta har många och komplicerade sjukdomar och flera olika diagnoser som kan vara beroende eller oberoende av varandra och som man behöver diskutera, som riskerar att hamna i kläm i ett sådant här system. Jag kan inte inse varför man skulle tycka att det var acceptabelt att invänta att det inträffar att patienter blir felbehandlade eller att man missar viktiga diagnoser på grund av att man har infört det här systemet, när vi har en övergripande skyddslagstiftning som sätter patientens behov i centrum. Det här går stick i stäv med den, anser jag. 65 Statsrådet (): Patientens behov är utgångspunkten för regeringens politik. Det är det allt övergripande perspektivet. Lagstiftningen ska följas. Min mening är att den kan följas vid olika sätt att organisera verksamheten. Det är därför vi måste gå tillbaka till patienterna och fråga Är ni nöjda eller inte? och identifiera det man inte är nöjd med i systemet. Det är naturligtvis så att olika patienter kräver olika för att förklara sin problematik och få den hjälp som är erforderlig. Men det är inte så att alltid är sämre än . Det beror på hur effektivt man använder den. Patienten ska känna sig nöjd och trygg när den går från vården. Det är den övergripande målsättningen. De behov som man kommer dit med ska fyllas. Tidslängden är ingen absolut garanti. En är ingen garanti för att patienten går därifrån och tycker sig ha fått tillfredsställande behandling och resultat. 66 (): Min fråga går till utrikesminister . Vi noterade härförleden att vår statsminister besökte kandidatlandet och den lilla orten , varifrån en stor del av de arbetskraftsinvandrade kom . Detta gav eko i hela EU. Det var lite till förtret för en del regeringschefer, bland annat den franska och den tyska. Diskussionen om medlemskap har blivit ett slagträ i en inrikespolitisk debatt i dessa länder. Det föranledde också att , den franske presidenten, kanske inte kom hit, vilket har dementerats av utrikesministern. Hur ska agera under ordförandeskapet för att se till att medlemskapsförhandlingarna påskyndas? 67 Utrikesminister (): Tack för frågan! kommer som ordförande att vara ordförande. Det ligger i sakens natur. Vi kommer inte att vara Europeiska unionens diktator vi har inga sådana anspråk utan vi kommer att vara Europeiska unionens ordförande. I detta ligger att vi kommer att se till att Europeiska unionen fullföljer de anslutningsförhandlingar som man konkret bedriver med och det finns svårigheter och utmaningar i bägge dessa hänseenden liksom vi kommer att fortsätta den politik vad gäller västra där det finns ett utvidgningsperspektiv och de övriga fall där detta kan vara aktuellt. Sedan kommer vi att kapitel för kapitel försöka föra dessa anslutningsförhandlingar framåt. Jag hyser goda förhoppningar om att vi kommer att öppna icke bara ett utan flera nya kapitel i förhandlingarna med . 68 (): Tack, statsrådet ! Min uppföljningsfråga handlar om själva grundfrågan. Under vårt ordförandeskap kommer själva frågan om medlemskap att delvis landa på bordet. Det finns medlemsländer vars ledare av och till gör mycket märkliga utspel. Det är att jämföra med att börja ett spel med från början fastlagda regler och mitt under spelet försöker ändra reglerna. Där tror jag att har en mycket viktig roll. Det berör statsrådet, och det tycker jag är positivt. Jag skulle också vilja ha en mer detaljerad beskrivning av hur man avser att hantera frågan om hamnarna och den grundläggande frågan som i förlängningen kommer att innebära att blir medlem av EU. 69 Utrikesminister (): Det skulle jag också vilja ha, men jag är inte säker på att det finns utrymme för det i ett kort frågesvar. I korthet kommer vi att fullfölja den politik som har fastlagts av EU:s medlemsländer vad gäller anslutningsförhandlingarna med i det konkreta fallet . Stödet är inte okontroversiellt i alla länder, men det finns ett bastant stöd hos majoriteten av EU:s medlemsstater. Även efter detta val finns ett bastant stöd, såvitt vi kan förstå, hos majoriteten i . Det är klart att vi ska föra de frågorna framåt med det hänsynstagande till alla medlemsländernas intressen och till de olika förpliktelser som måste infria om landet ska bli medlem. Det är också viktigt att vi för en diskussion om . Precis som påpekades har diskussionen blivit ett slagträ i den inrikespolitiska debatten i olika länder. Det är inte onaturligt att så är fallet. Utvidgningspolitiken måste förankras bland människorna. Det sätt på vilket vi förankrar politik bland människorna i våra öppna demokratier är att föra en öppen diskussion. I diskussionen vad gäller är det med stor tillfredsställelse man kan notera den mycket breda partipolitiska enighet vi har i denna kammare om denna politik. Handelsfrågor under ordförandeskap i EU 70 (): Jag vill ställa min fråga till handelsminister . kommer att ta över ordförandeklubban i EU. kommer vi att driva de stora framtidsfrågorna i . Det är väl känt att kommer att driva den viktiga frågan om energi- och klimatutmaningen, vidare jobb och konkurrenskraft i form av utformandet av en post-Lissabon-strategi och vi kommer framför allt att lägga stor vikt vid våra relationer med och utformandet av en Östersjöstrategi. Vilka frågor kommer handelsministern att prioritera inom sitt område under svenskt ordförandeskap? 71 Statsrådet (): Tack för frågan! Hela regeringen kommer gemensamt att ha som största prioritet klimatfrågan med också förhoppningsvis en bra avslutning vid toppmötet i . Sedan kommer klimatfrågan naturligtvis att fördelas olika på respektive portfölj. Inom mitt område handlar det mycket om att länka samman energi och klimat. Hur ser vi att det blir en synergieffekt i stället för att dessa två delar ska vara motstridiga? Vi har lagt fram ett förslag om att sänka tullar och ta bort tullar på klimatvänliga varor, tjänster och tekniker. Ett annat område är att se till att komma framåt i de olika frihandelsförhandlingarna, framför allt det multilaterala handelsavtalet, Doharundan. Det handlar om EUSydkorea och EUGCC. Ett tredje område är hur vi når framgång i gemenskapspatentet för hela , som skulle stötta många små och medelstora företag. 72 (): Jag tackar handelsministern för svaret. Det är glädjande att statsrådet så kraftfullt driver frihandelsfrågan. Frågan är viktig för världshandeln, som har stannat av så tvärt. Det är i synnerhet viktigt för , som är så extremt handelsberoende. Mot denna bakgrund blir min följdfråga: Hur ser handelsministern på möjligheten att under svenskt ordförandeskap avsluta Doharundan i WTO? 73 Statsrådet (): Jag tror att vi måste vara både pragmatiska och realistiska när det gäller Doharundan. Vi ser inte någon möjlighet att avsluta Doharundan under vårt svenska ordförandeskap. Däremot anser vi att förhandlingarna kan komma i gång igen på ministernivå, att vi kan nå modalitetsbeslut vad gäller jordbruks- och industriförhandlingarna samt att vi möjligtvis kan komma ett steg längre i tjänstesektorn. Detta beror mycket på stora och viktiga spelare som till exempel , som har en ny administration, och hur de utformar sin handelspolitik. Det beror också mycket på och hur pass flexibel man tänker vara i frågan om särskilda skyddsmekanismer. 74 (): Min fråga går till biståndsminister . Det svenska biståndet har en lång tradition av folklig acceptans och förankring. Inte minst har de enskilda organisationerna bidragit till detta. Det är mycket oroväckande i den finansiella krisens spår att det drabbar de fattigaste och mest utsatta. Det är orättvist att de som bidragit minst till krisen drabbas hårt av dess konsekvenser. Det lär nu pågå ett arbete i om en ny strategi för Sida och ett ställningstagande till nedskärningar av biståndet. fanns en stor oro över att egeninsatsen i biståndet för enskilda organisationer skulle höjas . Är detta åter aktuellt, och hur ser på denna fråga? En 10-procentig höjning kanske inte låter så oroväckande, men för de flesta enskilda organisationer kan det vara skillnaden mellan att fortsätta eller starta nya projekt. 75 Statsrådet (): Vi har god nytta av det civila samhällets organisationer i som vi samarbetar med som biståndsutförare. En stor del av deras budgetar och arbete finansieras direkt till som utförare inom ramen för biståndet. Sedan har vi också det så kallade folkrörelsebiståndet, som det omnämndes här. Det är en väsentlig del mer fria medel med en egeninsats, som den socialdemokratiska regeringen tidigare hade en 20-procentig nivå på. Inför sänktes den till . Här pågår nu en budgetförhandling. När vi nu inom ramen för biståndet, givet 1-procentsnivån, tvingas spara gäller det att vända på alla slantar på alla möjliga sätt. Min ambition är att biståndet ska ut till de allra fattigaste människorna längst bort som berörs allra mest av krisen. Det vi talar om nu är de svenska civilorganisationerna som jobbar i , med informationssatsningar. Vi måste se hur vi kan prioritera bäst. Det arbetet pågår. Min uppfattning är att vi ska freda den rena fattigdomsbekämpningen så mycket som det bara går. 76 (): Tack för svaret! Jag har förstått att regeringen vill satsa på starka organisationer, det som regeringen kallar starka röstbärare. Starka röstbärare behöver inte innebära att kunna samla in mycket pengar. Det kan tyckas effektivt och bra eftersom vi vill ha god kvalitet i biståndet. Jag skulle ändå vilja att biståndsministern förtydligar sin syn på folkrörelsebiståndet. För mig är det värdefullt att inte bara samarbeta med stora statliga och mellanstatliga organ utan det är också värdefullt att bygga demokrati underifrån. Det är en mycket värdefull insats i utvecklingsarbetet just för fattigdomsbekämpning. Det är trots allt en ganska liten del av det totala biståndet. 77 Statsrådet (): Jag tackar för det hon för fram just om enskilda organisationer, att de inte bara är utförare utan också är starka röstbärare. En del av de små, enskilda organisationer som vi känner till kan ibland hitta de allra mest utsatta och kan uppmärksamma sådant som vi annars kanske skulle ha missat. Det är därför vi har behov av denna bredd och har behov av denna typ av samarbete inom ramen för biståndet. Som jag sade pågår diskussioner om detta. Min ambition är inte alls att på något sätt göra detta svårare, utan det är att se till hur vi gör de bästa prioriteringarna. I en svår tid är det verkligen viktigt att se till att fattigdomsperspektivet hålls levande och se till att snabbt få fram resurser för att möta inte bara den ekonomiska nedgången utan också klimatkris och andra saker som drabbar de fattigaste människorna värst. 78 PER ÅSLING (c): Jag har en fråga angående nyföretagande och vill vända mig till arbetsmarknadsminister . För att bland annat öka nyföretagandet finns starta-eget-bidraget. Det administreras av Arbetsförmedlingen och är även ett bra arbetsmarknadspolitiskt instrument. konstaterade i en rapport som kom där man analyserade några verksamhetsår att var mellan av de startade företagen fortfarande verksamma. Det här bidraget riktar sig till människor som har fyllt , och jag gör bedömningen att det finns risk för att det kan missgynna ungdomar och att åldersgränsen därför borde ändras. Jag vill höra vad arbetsmarknadsministerns uppfattning är. 79 Arbetsmarknadsminister (): Jag delar Per Åslings uppfattning. Det har varit framgångsrikt. Det är naturligtvis i detta läge lite svårt att förklara för en 23-åring att han eller hon måste vänta . Det står högt på min önskelista att ändra den regeln. finns det många trånga portar in till budgetens halvtomma kista, så det vidtar naturligtvis en budgetförhandling och en diskussion om hur vi prioriterar bäst. Men jag delar i grunden Per Åslings uppfattning helt och hållet. 80 PER ÅSLING (c): Tack för det svaret! När vi ändå pratar om Arbetsförmedlingens spelregler avseende ungdomar vill jag också lyfta upp frågan om Arbetsförmedlingens begränsning att tidigt sätta in åtgärder för ungdomar. Jag tänker på den så kallade 90-dagarsregeln. Min andra fråga blir: Sker det inom någon översyn när det gäller det tidsmässiga regelverk som skapar begränsningar för ungdomar? 81 Arbetsmarknadsminister (): Det har delvis funnits en missuppfattning, nämligen att man först väntar innan man kommer in i jobbgarantin för unga och därefter ska behöva vänta . Så är inte fallet. Om man läser förordningen noggrant ser man att det finns utrymme för att sätta in individuellt utformade insatser i garantin. Efter att ha blivit uppmärksammade på det här missförståndet har vi haft ingående diskussioner och samtal med Arbetsförmedlingen, både centralt och när jag har rest ute i landet, för att försöka rätta till det. Det går alltså att sätta in, efter en individuell prövning, insatser i tidigare skeden än man kanske ibland har trott. Reglerna för stöd och hjälp till barn 82 (): Jag har en fråga till statsrådet . I går var jag på ett seminarium där presenterade rapporten vuxentelefon om barn 2009. Det är en satsning som regeringen har bidragit till och som ger oss väldigt värdefulla kunskaper om barns och föräldrars situation. Men det togs också upp en hel del problem om barn, och jag tänkte ställa en fråga om det till statsrådet. Det är nämligen så att om ett barn behöver hjälp av barnpsyk eller kan en förälder som säger nej till det förhindra att barn får faktisk hjälp. Det är inget barnperspektiv i det. Min fråga är därför: Vilka åtgärder vidtar eller tänker statsrådet vidta så att barn kan få stöd och hjälp även om en förälder motsätter sig det? 83 Statsrådet (): Det är ett väl känt problem. Det kan hända att föräldrar ibland utgör ett hinder för att ge barn hjälp och stöd i en svår och utsatt situation, trots att föräldrar i de allra flesta fall är de viktigaste personerna i varje barns liv och därmed har störst möjligheter att ge trygghet. Men ibland kan det vara så, exempelvis när det gäller helhetsproblematiken, att föräldrarna motsätter sig att ett barn eller en ung människa får behandling eller erbjudande om stöd och hjälp via eller en annan behandlingsinstitution. Jag har just nu en utredare som tittar på det här, , och hon utreder om vi behöver stärka barns skydd i utredningsskedet men också när det gäller att kunna ge insatser till barn och unga. Hon ska komma med sitt slutbetänkande om ungefär en månad. En av hennes uppgifter är att titta på, också med hänsyn tagen till det starka föräldraskyddet, som fortsatt ska vara på plats, om det finns tillfällen eller situationer när man ska kunna ge barn hjälp utan föräldrars godkännande. 84 (): Jag får tacka för svaret. Det här problemet är ingalunda ett problem enbart för den här regeringen det har funnits så länge jag kan minnas. Det är ett flagrant exempel på när föräldrarätten går före barns rätt. Det som är så allvarligt i det här är att det ibland kan vara en förälder som har utsatt sitt barn för övergrepp, våld eller andra kränkningar som motsätter sig. Jag hoppas verkligen att regeringen kommer att tydligt sätta ned foten i den här utredningen så att allt tal om barns bästa, barnkonvention och barnperspektiv får ett reellt innehåll. 85 Statsrådet (): Jag väntar, som sagt, med spänning på utredningens förslag, som sedan i vanlig ordning ska remitteras. Jag hoppas att vi ska kunna komma fram till beslut innan mandatperioden är slut. Vi har arbetat mycket med att stärka barns rätt. Jag vill hålla med frågeställaren om att barns rättsliga ställning ofta är för svag i vårt land och att barnets bästa inte alltid kommer i förgrunden. Det är därför vi har tillsatt utredningen, och jag hoppas få förslag som också vinner remissinstansernas gillande. Skatteavdraget för hushållsnära tjänster 86 (): redovisade årets ansökningar om skatteavdrag för hushållsnära tjänster. Resultatet är föga överraskande, precis som konstaterade, nämligen att människor med högre inkomster i mycket större omfattning utnyttjar möjligheten till avdrag. Det absoluta flertalet som gör det har en årsinkomst . I är skillnaderna stora och tydliga. I kommun, där medelinkomsten ligger på , har ansökt. I , som ligger på halva medelinkomsten, på , är det endast en halv procent som har ansökt. Vi har sagt nej till avdraget för hushållsnära tjänster, just utifrån detta att det är en sådan snedfördelningsprofil, där avdraget främst gynnar städning hemma hos välbärgat folk. Det är den orättvisan som har bekräftats. Därför vill jag ställa frågan till statsrådet om han är nöjd med den fördelningsprofilen. 87 Arbetsmarknadsminister (): Det är väl inte särskilt konstigt att det är människor med relativt höga inkomster som gör avdrag för den typen av tjänster. Det viktigaste är naturligtvis det som det betyder i andra änden, nämligen att personer får ett arbete att gå till och får sina tidigare eventuellt svarta inkomster vita, med alla de förmåner och försäkringar som det medför. Men jag vet naturligtvis att och är emot nya jobb, så jag förstår att den kritikpunkten kommer. 88 (): Det är knappt jag vill tacka för svaret det var retorik. uttalade tidigare en självklarhet som förmodligen alla kan ställa sig bakom. Hon sade: Tänk vad skönt att få komma hem och hela huset är städat! Det är en sanning som många instämmer i. Men när vi ser att det är en större sanning för högavlönade fast alla är med och betalar för detta är det alltså en mycket mindre sanning för lågavlönade. Vi betalar ju alla skatt för att finansiera alla nyttigheter som vi har i välfärden. Vi vill ha god omsorg av våra unga och gamla, utbildning av hög kvalitet och trygg vård. Allt det här kostar mycket pengar som vi finansierar via skatten. Detta med avdrag för hushållsnära tjänster betyder att den som städar sitt hem själv bidrar mer till våra gemensamma nyttigheter än den som köper städningen och gör avdrag på skatten. Vi känner igen Littorins och politik, apropå retorik. Varför gynnar regeringen bara höginkomsttagare? 89 Arbetsmarknadsminister (): Jag skulle vilja säga att alla de tusentals personer som har fått ett arbete att gå till, som har fått tidigare svarta inkomster vita, som har fått kollektivavtal och försäkringar är de som tjänar mest på detta. Den som har en hög inkomst kan betala detta svart eller vitt eller hur man nu vill göra, för det ligger i sakens natur när man tjänar mer pengar. Men det som är det viktiga i detta är att vi gör svarta inkomster vita, att vi får fler personer som har en anställning, trygghet, en lön att leva på, kollektivavtal, försäkringar och annat. Det är en stor fördel för dem som har levt utanför och på marginalen men som har en lön att leva på. Men, som sagt, det är ju en annan politik som Socialdemokraterna står för. Larmsystem för bortrövade barn 90 (): Min fråga riktar sig till utrikesminister . För drygt sedan hade vi en interpellationsdebatt här i , utrikesministern och jag. Debatten handlade om bortrövade barn och om det tillkännagivande som har gett till regeringen efter en ny motion om att hanteringen av bortrövade barn ska effektiviseras och förbättras. Det var en bra debatt, och jag ser med spänning fram emot det svar som jag kommer att få från UD om hur man hanterar sådana ärenden. Jag ställde då en fråga om det europeiska larmnumret 116 000, som beslutade om och som en handfull medlemsländer redan har i bruk, och är inte ett av dem. Det är ett nödhjälpsnummer där allmänheten kan lämna information om bortrövade barn. Min fråga är: Har utrikesministern undersökt när kommer att installera detta nummer? Och kommer UD att vara drivande i denna fråga?