prot · GW09137 · 2009-06-23 00:00:00 — Jag är övertygad om att under sitt ordförandeskap kommer att ha stora möjligheter att driva frågan vidare och se till att det blir på ett rättssäkert och samlat sätt, likartat i hela unionen. Humanitet och humanitära insatser måste vara ledstjärnor när vi arbetar med dessa frågor. Jag är som sagt övertygad om att under ordförandeskapet kommer att driva de frågorna på ett bra sätt. Jag tackar statsministern för svaret. 67 Statsminister (): I södra har man en delvis annan erfarenhet och ett annat läge än det vi ofta upplevt i . Vi har i mycket varit ett land som tagit emot människor som flytt och sökt asyl. I en del av länderna i södra är migrationstrycket mer en följd av att människor söker jobb och i grunden inte får en ekonomisk utkomst i sitt hemland. Man gör inte ens anspråk på att söka asyl utan tar sig in på ett sätt som innebär att man befinner sig i landet utan tillstånd. Det anses skapa en hel del konvulsioner i samhället. Då säger vi till dem: Ja, exakt, men förstärk då den legala grunden för att få befinna sig i landet! Med det menar jag att vi naturligtvis ska ha vår utgångspunkt i de asylsökandes behov. ska vi dock komma ihåg att vi inte har riktigt samma erfarenhet i alla delar av , vilket påverkar hela migrationsdebatten. 68 (): Jag tackar statsministern för återrapporten. Just nu pågår inom EU en jobbkris av stora mått, och arbetslösheten i samtliga EU-länder kräver olika åtgärder. Vi vet att framför allt har stora arbetslöshetsproblem vilket slår mot alla EU-länder. I EU har särskilt gruppen unga svårt att komma in på arbetsmarknaden, och det kanske krävs särskilda åtgärder för just den gruppen. Det vore intressant att höra om ungdomsarbetslösheten konkretiserades på något sätt. I återrapporten står att EU har en viktig roll att spela i kampen mot arbetslösheten genom att förbättra samordningen av nationella åtgärder. Frågan är vad samordningen av nationella åtgärder innebär. Självklart måste de finansiella systemen fungera; det är oerhört viktigt. Om vi inte har småföretag med väl fungerande ekonomi och finansiell stabilitet slår det naturligtvis mot arbetslösheten. Hur tänker EU och de olika länderna när det gäller förbättringen och samordningen av nationella åtgärder? 69 Statsminister (): Vi menar att grundläggande för jobbskapandet i EU är att ha en fungerande inre marknad. Det kanske är allra tydligast för exportberoende länder som . Vad är det för kris vi egentligen har just nu? Jo, det är ett kraftigt fall i vår exportindustri. Folk får gå från verkstadsgolvet för att det inte köps lastbilar, bilar och allt annat som vi exporterar. Utan åtgärder för att häva finanskrisen kommer jobben inte att skapas. Vi kan lyssna på alla de företag som säger att de inte kan låna trots att de har efterfrågan. Det måste göras koordinerat med andra. Finns det då särskilda program gentemot unga, eller program över huvud taget, för att åtgärda arbetslösheten i ? Ja, det finns en Lissabonstrategi som ska förnyas och syftar till att driva reformförändringar av arbetsmarknaden i de olika länderna. Men vi ska också komma ihåg en del andra saker. Vi har inte alltid samma syn. I en del länder tror man väldigt mycket på avreglering av arbetsrätten. I en del andra, som , tror vi på att aktivera, betona anställningsbarhet och se till att det lönar sig att arbeta, framför allt för dem som tjänar lite mindre. Vi har alltså inte exakt samma nationella svar. Jag vill påpeka en annan sak. Det var en sådan diskussion vi förde på . En del ropar på mer EU-initiativ, men vad de då menar, noterar jag, är att mer pengar ska föras från rikare delar av EU till fattigare för att sättas in i åtgärder mot deras arbetslöshet. De har alltså tänkt sig att svenska skattebetalare ska stå för program som möter arbetslöshet i fattigare delar av . Då blir min fråga till riksdag: Ska vi vara pådrivande i en sådan utveckling? De tycker samma sak i klimatfrågan, kan jag berätta, och även vad gäller jordbrukspolitiken, regionalpolitiken och strukturfondsmedlen. Anser nettobidragsbetalarlandet att vi även här ska expandera EU-politiken? Mitt svar var nej. Jag tycker inte att vi har bra kontroll över detta, jag tycker inte att vi har intresse av att expandera EU i den här inriktningen och jag tycker att vi behöver våra skattepengar för att se till att dämpa arbetslösheten i . 70 (): Jag tackar statsministern. bidrar naturligtvis redan väldigt mycket till EU:s samarbete genom EU-avgiften. är det väl kanske så att om alla länder går bra är den viktigaste frågan att den finansiella stabiliteten fungerar inom hela EU. Vi är också beroende av export till andra länder. Går deras ekonomi bra går bra. I sammanhanget kring arbetsrätten, som statsministern tar upp, skulle jag vilja ta upp en fråga som var väldigt aktuell under hela EU-valrörelsen, nämligen arbetstagares rättigheter. I slutsatserna kan man läsa att EU vill arbeta för att man ska ta hänsyn till nationella system och respektera arbetsmarknadsparternas självständighet. Min fråga till statsministern är: Såg statsministern något krav på förändring av den svenska modellen, eller ska vi tolka slutsatserna så att vår svenska modell på arbetstagar- och arbetsgivarsidan står stabil i ett EU-perspektiv? 71 Statsminister (): Regeringens uppfattning är att det finns en respekt för den svenska modellen, för ett större ansvarstagande av arbetsmarknadens parter än vad som är vanligt i andra delar av , som har valt mer av lagstiftning för att reglera arbetsmarknaden. De här formuleringarna kommer inte in som av en händelse, utan det är för att fortsatt markera ett stöd för detta. Det känner jag stor respekt för mellan nationer. Risken finns att en del ropar på för mycket av samordnad reglering på Europanivå i syfte att få samma regler att gälla över hela för långtgående. Jag menar att det rimligen kommer att leda till att den majoritet som ofta förordar mer av lagstiftningsåtgärder kommer att ta över. Det skulle möjligen hota vår autonomi och vår möjlighet att ha vår egen modell. Men i dagens upplever jag inte att det finns ett rop på detta. Återigen: Snarare markeras en respekt och ett stöd för att kan ha ett mer långtgående ansvarstagande för lönebildning och avtal som sluts mellan arbetsmarknadens parter. 72 (): Besluten från toppmötet angående juridiska garantier för är en form av politiskt fintande. Man försöker lura det irländska folket att de har fått någonting, när de i själva verket inte har fått något. Innehållet i dessa deklarationer säger i princip att det som inte står i Lissabonfördraget inte står där. Det framställs som en politisk seger för . Det fanns starka skäl att rösta nej till Lissabonfördraget, som det fanns starka skäl att rösta nej till EU-konstitutionen i och . Vad de här fördragen gör är att göra EU mer till en stat. EU tar stora steg mot att skaffa sig en gemensam armé. De små medlemsstaterna förlorar en massa makt. De här frågorna tas inte upp i deklarationerna. Jag blev förvånad när statsministern hävdade att det inte var fråga om något tricksande. Om inte detta ska kallas tricksande, när kan man i så fall använda det ordet om något? En annan fråga jag har till statsministern gäller den högtidliga förklaringen om arbetstagares rättigheter, socialpolitik och andra frågor som också är fogade till dokumentet. Det är också ett dokument som har antagits med anledning av att ska ha folkomröstning . Men till skillnad från de innehållslösa garantierna är detta inte juridiskt bindande. Visserligen innehåller inte heller detta dokument någonting politiskt nytt. Varför har man inte antagit detta som en garanti? Det var flera länder som motsatte sig innehållet i denna högtidliga förklaring. 73 Statsminister (): Det enkla svaret i det fallet är att begärde tre legala garantier. Det är dem vi har utfärdat. Jag vill påpeka att detta återspeglar vad som skedde i folkomröstningen i . Det fanns en väldigt spridd uppfattning under den irländska kampanjen att den irländska kommissionären skulle gå förlorad. Dessutom skulle man kunna tvingas in i krigsliknande tillstånd utan att kunna fatta egna beslut. Det skulle dessutom bli en typ av Europabeslut som tog över hur man utformade skattepolitiken och socialpolitiken. På det hela taget skulle grunderna för självständigheten för det irländska folket ifrågasättas. Har ni inte hört det där förut? Är det inte så det brukar låta i de europeiska nationer som diskuterar EU:s utveckling? De vill ta all rätt att besluta ifrån oss, sägs det. Det går att sprida rätt så mycket förstämning och oro bland folket om det är så det ser ut. Det är väldigt ofta politiker som hävdar detta, vill jag påpeka. Folket vet inte riktigt hur det ska ställa sig till informationen om att det möjligen kan komma att bli så här. Till slut säger nejsidan i en sammanfattning: Mina vänner! If you do not know, vote no! Om du inte vet, rösta nej! Så kan man vinna folkomröstningar. Men frågan är om man har givit rätt svar på vad Lissabonfördraget innebär. Det var det som var utgångspunkten. Låt oss då gå igenom, sade vi, vad Lissabonfördraget egentligen betyder för att försöka respektera den oro som finns hos irländska folket och dessutom utfärda garantier som säkerställer att man visst har kvar sin suveränitet när det gäller skatter, neutralitet och socialpolitik. Man har sagt: Vi utformar det på ett sätt som till och med ger legal verkan för , så att inte den här oron ska behöva bestå. Återigen: Det är inte tricksande. Det är demokrati. Det är försök att lyssna in den oro som människor har upplevt, men utan att för den delen dra samma slutsats för hela resten av EU, där snart sagt varje medlemsland har ratificerat Lissabonfördraget och sagt att EU blir bättre med Lissabonfördraget. Det har skett med starkt stöd bland annat här i riksdag. 74 (): Jag noterar att statsministern inte svarade på min fråga angående den högtidliga deklarationen om arbetstagares rättigheter. Jo, han kanske svarade på den, men förekom det någon diskussion kring om man borde göra en juridiskt bindande garanti för arbetstagarnas rättigheter med tanke på att EU har levererat flera hårda slag mot arbetstagarnas rättigheter? Jag tänker till exempel på Vaxholmsfallet. Det skulle vara bra om statsministern kunde utveckla den frågan lite. Jag har en fråga till. Med tanke på att redan har blivit hotat av vissa ledande EU-politiker med sanktioner eller med straff av olika slag ifall de röstar nej en gång till undrar jag om statsministern är beredd att göra någonting för att hindra ledande EU-politiker från att hota det irländska folket om de inte röstar på rätt sätt eller om man tänker stå passiv om de försöker göra det igen. 75 Statsminister (): Jag hoppas verkligen inte att någon kommer att hota det irländska folket. Det tror jag inte vore så lyckat. Jag vill markera att vi känner respekt för grunderna till de legala garantier vi nu har utformat och det faktum att varje medlemsland får behålla sin kommissionär. Den irländska regeringschefen har meddelat att han med detta kan gå till sin regering och det irländska folket och meddela datum för en ny folkomröstning och att man ska ha möjlighet att genomföra den kampanjen. Jag delar inte beskrivning att det har utdelats slag, eller vad det hette, mot arbetstagarna. Jag är övertygad om att det breda stöd som fanns i riksdag för Lissabonfördraget och det faktum att Socialdemokraterna röstade för inte grundade sig på att man kände oro för att arbetstagarnas rättigheter var på väg att urholkas. Tvärtom visar analysen att detta förstärker arbetstagarnas rättigheter. Det var en grund för att rösta för Lissabonfördraget med det breda stöd vi hade här i . Jag tycker helt enkelt inte att beskrivningen är korrekt. 76 (): Jag vill börja med att tacka statsministern för återrapporteringen. Min fråga handlar också om migrationsproblematiken, som vi har varit inne på här tidigare. Det är kanske lite mer fokus på senare tids händelser i , och i form av stora flyktingströmmar. underströks det brådskande behovet av ökade insatser från EU:s sida vad det gäller att förebygga och bekämpa den illegala invandringen till EU:s södra havsgränser för att på så sätt förhindra tragiska människoöden. efterlyses kraftfulla åtgärder för att effektivt bekämpa den organiserade brottsligheten och de kriminella nätverk som är involverade i människohandeln. Jag skulle vilja höra statsministerns reflexioner kring det rådande läget i de nämnda länderna. 77 Statsminister (): Tre av länderna nämndes. Också var involverat i detta eller egentligen hela . Det är klart att de upplever det som väldigt dramatiskt. De upplever det som att det är mycket stora flöden av migranter som kommer in illegalt i länderna och som rimligen inte heller får bra förutsättningar i ett land där de inte har tillstånd eller grund för att befinna sig. Vår uppfattning är att vi ska agera mot den människohandel som förekommer. Där finns möjligheter på det rättsliga området för EU att koordinera en del av sina svar. Men jag vill påpeka att det Lissabonfördrag vi diskuterar kraftigt kommer att förstärka möjligheterna för Europeiska unionen att agera bland annat mot människohandel genom att förstärka sin koordinering, sitt arbete mot organiserad brottslighet som är en viktig faktor här. Det är också vår förhoppning att vi via Stockholmsprogrammet ska utforma starkare gemensamma svar för hur vi med kvalitet i mottagandet och i dialog med de länder varifrån människorna kommer faktiskt ska kunna förstärka möjligheterna att ha dem kvar eller möjligheten för dem att återvända. Vi vill alltså se mycket mer kvalitet i detta. Vi frågade också kommissionsordföranden om detta. var det mer en reflexion om att det nu behövdes snabba åtgärder, och det konstaterades att det i realiteten redan nu finns budgetresurser och åtgärder som kan sättas in fram till dess att vi ska anta Stockholmsprogrammet . Det är därför vi inte nu begränsade beskrivningarna till det som står i slutsatserna. Vi återkommer till mer av den bredare programförklaringen . 78 (): Tack så mycket, statsministern, för återrapporten! Jag skulle vilja gå tillbaka till den irländska deklarationen. Det kan vara svårt att se skillnaden när det gäller det här med garantier och högtidlig förklaring. Men jag är i alla fall glad för att unionen faktiskt har sagt att man fäster stor vikt vid sociala framsteg och skyddet av arbetstagares rättigheter och också att man ska erkänna och främja arbetsmarknadens parters betydelse på unionsnivå. Jag tycker ändå att det har varit ett förtydligande, och jag hoppas att statsministern kommer att fortsätta att driva de frågorna under ordförandeskapet. Men det kan inte heller ha undgått statsministern att vi socialdemokrater, när vi ratificerade Lissabonfördraget här i kammaren, hade en reservation angående att vi ville att man skulle införa ett socialt protokoll för att just tillförsäkra arbetstagarna deras rättigheter, för att vi skulle slippa Lavalfall eller Vaxholmsfall . Det hade varit klädsamt om statsministern också hade lyssnat på oppositionen i det egna landet. Det är trevligt att man lyssnar på folket i , men det är också viktigt att man ser att de här frågorna måste få sin lösning. vill jag höra med statsministern: inlägg gjorde du under det europeiska toppmötet för att vi skulle få till sådana försäkringar, så att , Rüffert med flera faktiskt inte blir någon fortsättning i EU, utan att arbetstagarnas rättigheter tillförsäkras varje arbetstagare i varje EU-medlemsland? 79 Statsminister (): är syftet med en del av dessa regelsystem att just möjliggöra gränsöverskridande arbetskraftsrörelser. Det enklaste är ibland, får man en känsla av, att alla bara stänger sina länder, och så får ingen jobba i något annat land. Då behöver vi inte diskutera detta. Just när man blir utstationerad eller jobbar i ett annat land måste vi ha regelsystem som fångar detta, givet att vi har lite skillnader. Och, förresten, det var ju det vi ville fortsätta att ha. Vi ville ha respekt för att vi har delvis avvikande regler. Annars ropar vi på att alla ska ha samma system, och det tror jag inte att det finns något stöd för hos svenska folket. Givet att det finns lite skillnader måste vi alltså hitta en balansgång, så att man kan jobba gränsöverskridande med respekt för att delvis andra regler då möter en. Det är precis det som de här systemen syftar till. Det är det som också markeras i Lissabonfördraget, ett starkare stöd för det. Jag menar att det därför var en grund till att det fanns ett brett stöd i riksdag för detta. Får jag bara säga ett par ord om det här med protokoll, bara för att skilja det från det som vi nu gör för ? I irländska fallet jag har beskrivit det ingående fanns det en förvirring hos det irländska folket, hur detta skulle påverka . Vi har via legala garantier säkerställt att Lissabonfördraget gäller men också vad det inte leder till. Att begära ett socialt protokoll med ett helt annat innehåll är att öppna för en helt ny förhandlingsprocess, alltså helt nya fördragstexter som rimligen inte kommer att hamna till punkt och pricka på den nivå den svenska oppositionen har tänkt sig, inte ens där samlat skulle befinna sig. Det skulle naturligtvis öppna för en process där en lång rad länder skulle begära massvis med olika delar. Och det är helt enkelt så att det finns en väldig institutionell trötthet i hela EU. Om det är någonting jag har hört från alla regeringar, oavsett partifärg, så är det: Öppna inte nya ratifikationsrundor! Öppna inte nya institutionella diskussioner i EU! Leverera i stället i de frågor där vi har makt och inflytande! Det är det våra väljare förväntar sig. Det är skälet till att jag inte begär ordet, . ställer den frågan till mig varje gång. Jag tror helt enkelt inte att det är det kloka vägvalet. 80 (): Jag tror att jag fortsätter där i stället för att ta den fråga som jag ursprungligen hade tänkt ställa. Vad innebär det när man säger legala garantier, statsministern? Man kan tänka sig att man nu skulle komma till det läget att man skulle pröva någon av de här reglerna som finns i Lissabonfördraget, som man säger inte skulle beröra de områden där man har bett att få någon form av undantag eller i alla fall att det skulle omnämnas i de här sammanhangen. Vad skulle det innebära? Vi vet ju själva hur det gick med våra stolta skrivningar om till exempel införande av alkohol i vårt land. Vi vet vad som hände när man prövade det i . Vad kommer det här att innebära? Har man gått så långt att man har prövat detta? Det här är ju en viktig fråga för det irländska folket och också för att vi faktiskt ska vara trovärdiga i EU-systemet. Jag går inte så långt som att säga att man lurar in irländarna i någonting, men jag tycker att EU-systemet måste vara tryggt. Det måste vara stabilt. Det måste vara trovärdigt för alla som går in i EU-systemet. Och tycker jag att det är viktigt att få ställa de här frågorna. Man pratar om legala garantier och högtidliga förklaringar. Men vad betyder detta fikonspråk? Vi kan ju konstatera att ganska kunniga människor på EU-området, i varje fall i journalistiska kretsar, har sagt att det här inte betyder någonting. Då måste man nog ställa frågan: Vad betyder det här, statsministern? På vilket sätt ska EU bli trovärdigt om det här inte skulle ha någon som helst betydelse för det irländska folket? 81 Statsminister (): Som frågeställaren påpekar är detta någonting som vi känner igen från många länder. Kan vi få ha en avvikelse gentemot EU? Jag vill ändå påminna om att svenska folket har kvar snuset. Så i vissa delar har det uppenbarligen gått att föra förhandlingar på ett sätt som har skapat legala undantag i ett land, även om det inte har lett till att snuset är tillåtet i alla andra länder. Och det är väl det som är försöket här. Jag är inte jurist. Det var inte heller jag som utformade de legala garantierna. Och det kommer säkert att diskuteras av rättssakkunniga exakt hur gränsdragningen här ser ut. Tanken är återigen att få en legal verkan för garantin i utan att det tillför någonting nytt utanför Lissabonfördraget med verkan någon annanstans inom EU. Jag erkänner att det naturligtvis är en väldigt svår balansgång. Det syns också i texten att man har jobbat med negationer. Man talar om vad det inte är, just för att markera den gränsdragningen. Det är min förhoppning att det ska vara tillfyllest. har man ofta valt ensidiga deklarationer. Det gjorde till exempel när det gällde det nej de röstade fram i fråga om . Vi har en liknande diskussion i som röstade nej till Maastrichttraktatet, som definierade vissa undantag som man sedan deklarerade gentemot EU. Hur man ska lösa detta är i akt och mening genom att skapa förtroende, som frågeställaren påpekar, hos det irländska folket om att det här gäller fullt ut. Det är min förhoppning att det är den balansen vi har hittat, i alla fall den respekt för det irländska folket som försökte utverka. 82 (): Jag vill fråga statsministern angående den finansiella krisen och det arbete som görs inom EU. Jag välkomnar verkligen att det finns en diskussion på EU-nivå om huruvida det är möjligt att utvidga ekonomiska system, att dessa system ska vara hållbara, och så vidare. Jag har också sett i papperen att det finns fruktbara diskussioner det hoppas jag när det gäller öppenhet och insyn i de ekonomiska systemen. Öppenhet och insyn är frågor som normalt är viktiga i och som finns med i vår svenska grundlag. Jag har förstått att kommissionen har fått det europeiska rådets godkännande och välkomnande att återkomma med ett lagförslag om ett ramverk för EU:s tillsyn när det gäller den finansiella situationen. Jag undrar: Finns öppenhet och insyn med? Jag skulle gärna vilja ha statsministerns kommentarer till detta. 83 Statsminister (): Det är precis som frågeställaren påpekar en svensk utgångspunkt. När det handlar om tillsynsfrågor, att en myndighet eller särskilt kunniga ser igenom att det verkligen är den typ av balans som man påstår i en bank eller en finansiell institution, brukar vi tillföra att vi tycker att öppenhet även för andra aktörer att kunna se igenom banker och finansiella institutioner är att föredra. Då ska man veta att det inte är allas uppfattning världen över i synen på banker. Väldigt ofta finns snarare den motsatta traditionen, att en bank är en bank, och att det inte ska ställas några frågor. Banken är alltid solid, och det går alltid bra. Vi har lärt oss att det inte är med sanningen överensstämmande. Därför försöker vi där vi kan påverka och trycka på för att också transparensen, genomlysbarheten, ska förstärkas. Huruvida detta kommer att vara en del av lagstiftningsarbetet är möjligen för tidigt att säga, för det är mycket grundat i de som var utgångspunkten och som handlar väldigt mycket om tillsynsfrågorna. Men vi försöker där vi kan att föra fram och ha den synpunkt som frågeställaren har. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till , då statsminister () skulle lämna information om regeringens prioriteringar inför ordförandeskapet. 11 § Information från regeringen om regeringens prioriteringar inför ordförandeskapet 84 Statsminister (): Ledamöter av riksdag! håller i ordförandeklubban i Europeiska unionen. är vi ordförande i världens största integrerade ekonomi med nära 500 miljoner invånare. fortsätter arbetet med att hantera den ekonomiska krisen, arbetslösheten och klimatförändringarna i . Vi är redo att anta den utmaning detta innebär. inleds ordförandeskap i . Det ansvar och de utmaningar som följer med detta är stort. Vår uppgift är att agera i hela unionens intresse och att med kraft driva frågorna på EU:s dagordning framåt. Vår ambition är att genomföra ett öppet, lyssnande och resultatinriktat ordförandeskap med fokus på sakfrågor av intresse för medborgare. Att leda EU är inte bara en uppgift för regeringen utan för hela . förväntas leda drygt 3 000 möten på olika nivåer, varav de flesta kommer att äga rum i och .