prot · GW0990 · 2009-03-24 00:00:00 — Därför är det av stor betydelse hur vi agerar för att säkerställa att dessa banker kan uppkapitaliseras och få större styrka. Vi utvidgar också stödmöjligheterna till att täcka dessa länder. I det sammanhanget välkomnar jag också att vi har förstärkt nödlidandefonden som kan finnas till stöd för enskilda länder. Det var väldigt viktigt det vi gjorde på toppmötet för stabiliteten och framtiden i östra . 10 (): Jag tackar statsministern för redogörelsen. Jag vill också fördjupa mig lite grann i det östliga partnerskapet. Jag ställde en fråga vid samrådet , och berörde det alldeles . Vi närmar oss de områden som haft en ganska lång relation till på olika sätt. En del av dessa länder kommer vi att försöka tillnärma oss, som det står. Det gäller ekonomisk utveckling, demokrati och många andra saker. Det innebär att vi på ett eller annat sätt får dessa länder närmare Europeiska unionen. På det lunchmöte som utrikesministern hade i samband med detta möte diskuterade man nästa steg i nästa regiondel, det vill säga och . De ligger nära de här områdena. frågade om reaktioner på detta. Det är naturligtvis angeläget att vi är försiktiga och lyhörda och har en god dialog med som detta pågår. Min fråga är: Hur klarar vi av detta på ett bra sätt? Ska ta på sig en större del av detta under ordförandeskapet, eller tar det ? Jag vet att man under toppmötet ska försöka hitta varandra i någon form av uttalande. Men det går inte så snabbt. Det här kommer att ta tid. 11 Statsminister (): Först har vi frågan om och . Jag såg en intervju med president , där han fick frågan om vilket beslut som var det svåraste beslutet han hade fattat än så länge som president. Han sade att det gällde . Det är rätt givet att detta bekymrar den amerikanska administrationen, som ökar sin truppnärvaro. Det får en koppling till många länder eftersom det är en mycket multilateral insats i med även svensk närvaro. Min erfarenhet när jag besökte den svenska kontingenten var hur viktigt det är att tänka både på militär säkerhet och på civil återuppbyggnad för att få att utvecklas i mer och mer positiv riktning. Det kommer säkert också att vara en stor diskussion för EU eftersom landet ligger i EU:s närhet. När det gäller östliga partnerskapet är tanken den att sätts detta upp med representanter från de sex länderna närvarande. Det kommer att bli en diskussion om vem som kommer att få närvara från , vill jag också påpeka. Jag fick en fråga från . Det är en fortsatt öppen diskussion. Sedan är tanken att detta ska föras på plats mer praktiskt under det svenska ordförandeskapet. Det har angivits att anslogs i toppmötesslutsatserna till stöd för att få detta på plats. Rent praktiskt kommer det att handla mycket om det jag nämnde, det vill säga diskussioner om hur man ska förstärka rörlighet och ekonomisk integration. Även de som är mer skeptiska till att sända signaler om annan typ av europeisk integration tycker att det är viktigt med en ekonomisk integration av dessa länder. Jag hade ett inlägg på toppmötet. Jag påpekade att det är viktigt och det syns i de punkter där man nämner hur det östliga partnerskapet ska byggas upp att vi grundar detta på de värderingar som vi värdesätter i Europeiska unionen. Där nämns rättsstatens principer, demokrati, gott styrelseskick viktiga värden med vilka vi möter dessa länder som får ses som ett förrum, en början på en reformprocess där vi ställer krav på deras utveckling och möter det med att från vårt håll öppna våra gränser till ökad handel. Det är så jag tycker att EU ska arbeta när EU är som allra bäst. Då sprider vi en god ordning för världen över , och för detta finns stort intresse från deras sida. Det är det som är rent praktiskt och kommer att landa på och därefter kommande ordförandeskap. 12 (): Av rapporten från toppmötet framgår det att man vill ha globala regleringar, värderingar, kontroller och sanktionsinstrument. Det är tydligt. Jag vill fråga statsministern hur man arbetar, men inte på ett tekniskt sätt. Hur ska man komma fram till de globala regleringarna? Sätter sig EU tillsammans med och finner en väg så att vi inte får de felpaketerade lån som vi har drabbats av tidigare? Eller ska IMF spela en mottagande roll, EU förhandla med IMF, med IMF och kanske det är faktiskt globalt? Hur ska man hantera detta? Har det varit någon diskussion? ger man uttryck för att det är bråttom. måste komma fram med de europeiska värdena innan parlamentet upplöses. Jag kan se framför mig en svår och lång process att verkligen hitta bra och globala verktyg. Har FN en roll? Vem har rollen? 13 Statsminister (): Det pågår bland annat en koordinering av en europeisk samsyn. Vid sidan av hur vi fick på plats bankgarantier, insättningsgarantier, faciliteter för att förstärka eget kapital i finansiella institutioner, förs nu diskussioner. I de Larosièrerapporten diskuteras huvudsakligen tillsynsfrågor i det här fallet på europeisk grund. Det finns nationella tillsynsmyndigheter. Här diskuteras skapandet av europeiska tillsynsmyndigheter. Det ska kopplas till . Det är fortsatt ett europeiskt svar, men det välkomnas från flera håll. Och det här blir mer en diskussion om hur snabbt detta kan komma på plats. Till detta kommer de myckna diskussionerna om hur man ska komma åt så kallade skatteparadis, hedgefonder och annat som är speciella finansiella instrument med ökad kontroll och ökad transparens. Det gäller både här i och inom ramen för de globala diskussionerna. Sedan kommer G 20-mötet. I ett annex finns koordinerat hur ser på detta. Jag noterar att även från amerikansk sida pratar man om tillsyn. Hur ska vi bli bättre på att veta att finansiella institutioner är solida, att de sköter sig? Det är därför det är så viktigt att det finns tillsynsåtgärder som fungerar nationellt. Även där kommer diskussionen att bli hur det ska fungera gränsöverskridande. Det har vi inget svar på . Det är bland annat därför man träffas i , det vill säga för att se hur stort intresset egentligen är från amerikansk sida när det gäller att ta fram regleringar. Det är inte alltid det välkomnas i . Även jag får väl säga att vår synpunkt har varit att det ska vara hellre färre men verkligt fungerande regleringar än många luddiga som bara komplicerar funktionssättet för de finansiella marknaderna. G 20 kommer möjligen fram till något i . Det är för tidigt att säga. Annars lär den processen fortsätta. Det uppenbara att det heter G 20 är att det täcker också och andra delar av världen. Det är verkligen ett försök att samla delar av världen. Däremot har vi haft en synpunkt och det syntes också i fråga om att tills annat har bevisats är det klokt att fortsätta att agera via de så kallade Bretton Woods-institutionerna, dels därför att de har gedigen erfarenhet, dels för att det går att utveckla och förändra dessa institutioner. De har en fördel framför G 20 och många andra av dessa processer, nämligen att de har en bredare medlemskrets. och många andra är med när IMF träffas på ett sätt som vi inte är när G 20 träffas. Liten såväl som stor i världen har bekymmer till följd av finanskris och ekonomisk nedgång. Vi är alla ansvariga inför våra väljare, och vi vill därför alla vara med och påverka och diskutera. I den delen är det en svaghet det framförde jag under middagen på toppmötet att det är bara få, dessutom stora, länder som är närvarande på G 20-mötet, och många av EU:s medlemsländer får alltså inte närvara. 14 (): Tack för ett intressant svar. Jag vill förlänga frågan lite grann. Hur hanterar vi den fattiga världens marknad, den korrumperade marknaden som finns där det saknas bra regleringar? Jag gissar att de egentligen också ska med i de nya globala regleringarna. Risken är att de drabbas av två problem, nämligen att det finns inga regleringar och att vissa länder är korrumperade. Kan vi hjälpa dem med en ny global reglering? 15 Statsminister (): Detta är en särskilt viktig aspekt av den globala finanskrisen. Jag själv stötte på den när jag mötte representanter från bland annat när jag var i på det särskilda . En effekt av att många av de internationella finansiella systemen fungerar sämre är att finansieringen för många länder har försvunnit, det vill säga möjligheten att faktiskt kunna låna på en internationell kreditmarknad har fallit bort inte bara för företag utan även för stater. Det gör att i realiteten kan en hel del av dem inte återfinansiera sina statsskulder. De har oerhört svårt att över huvud taget få det finansiella systemet att fungera i respektive land. Det här är naturligtvis djupt bekymmersamt och adderar till den kris vi nu upplever. Allt som görs för att få den finansiella marknaden att fungera bättre kommer också att innebära mycket för dessa länder. Så fort man för den typen av diskussioner är det viktigt att komma ihåg betydelsen av öppna gränser, världshandel, för dessa länder och hur vi agerar med klimat-, bistånds- och utvecklingsinsatser. Där kommer alla diskussionerna. Både när det gäller befintliga biståndsinsatser och när det gäller kommande möjliga insatser inom ramen för klimatpolitiken handlar det om att vi för över resurser till de länder som är minst utvecklade i världen. Där blir diskussionen vilken typ av motkrav och transparens som behövs. Precis så känner vi igen vår svenska biståndsdiskussion. De är nu på väg in i de internationella klimatförhandlingarna. Dessa länder säger att de vill ha resurser och att det helst inte ska föras fram några synpunkter eller ske någon genomlysning. Vi säger att det inte är acceptabelt för oss. Det kan försätta oss i en situation där detta används på ett korrupt sätt; snarare finansierar icke önskvärda personer än för det ändamål de ska användas för. Det fördes viktiga diskussioner nu på toppmötet, och vi kommer att följa hela klimatförhandlingarna. De kommer in i FN-processen. Det ska bland annat vara ett toppmöte om detta . Ja, diskussionerna fördes , och det kommer vi att fortsätta att prata om . 16 (): Tack statsministern för svaret! Jag tar också upp några frågor med anledning av det kommande G 20-mötet i . Slutsatserna från rådet blev väl i stort sett desamma som de som det samråddes om i . Jag noterar dock en lite försiktigare skrivning vad gäller ökningen av Internationella valutafondens utlåningskapacitet. Sedan namngavs som ett av de länder som bör ingå i forumet för finansiell stabilitet. Det var en viss förändring sedan senast. har vi kunnat läsa ett debattinlägg av president , bland annat i svensk press, inför G 20-mötet där också han argumenterar för djärva åtgärder såväl för återhämtning av ekonomin som för att förhindra liknande finanskriser . Hans ambition är vällovlig när det gäller stimulansåtgärder och förbättrade regelverk, och han säger att är beredda att leda detta arbete. Då är min fråga: Hur är det med trovärdighet i den frågan? Innebär inte till exempel slutsatserna på att relativa tyngd i och måste minska till förmån för de nya stora ekonomierna, som , etcetera, och även fattiga utvecklingsländer? Vilken trovärdighet har när han kritiserar och säger att det måste bli ett slut på spenderandet över våra tillgångar, med tanke på enorma underskott? Jag skulle gärna vilja höra hur statsministern ser på roll och trovärdighet när det gäller reformeringen av det internationella finansiella systemet. 17 Statsminister (): Jag är inte alldeles säker på att det var en förändring av beloppet till IMF. Det intressanta hände att vi i utkastet rörde oss med dollar men i slutsatstexten har fört över det till euro. Först stod det , och är slutsatsen given på . Det är lite mer, som bekant. Det fördes också en diskussion om i vilken valuta man ska sätta ut olika resurser. Får jag också säga att vår ambition och förhoppning måste vara att G 20-mötet landar på ett bra vis. Det är en allvarlig finanskris, som har sitt ursprung i . Det är utomordentligt viktigt för övriga världen, utanför , att det finns en möjlighet att koordinera tillsammans med och hitta lösningar som tar oss ut ur denna finanskris. Om det är möjligt att göra det i har vi all anledning att välkomna det. Det kommer också att vara en diskussion vid sidan av i , som jag nämnde, om koordinerade finanspolitiska insatser det har också funnits den typen av insatser i så att det görs saker som verkligen reglerar och förändrar hur finansmarknaderna fungerar. Det är min förhoppning att den typen av öppningar verkligen ska göras från den amerikanska administrationen. Det är klart att man kan föra diskussioner i anklagande termer och påpeka vem som bär skuld till vad. Men jag väljer att ha en väldigt konstruktiv ansats i detta och en förhoppning om att man ska kunna komma fram till en bra lösning. I en del pekar på något som också vi har sagt, och det är att det man ibland kallar reformering av Bretton Woods-institutioner handlar mycket om att de återspeglade hur det såg ut i slutet av . har världsekonomin utvecklats, och det ser annorlunda ut . Det kan absolut ligga någonting i att föra en diskussion om att bättre återspegla de förhållanden som råder i världen . Det är det som man oftast menar med att tala om reformering. Vi känner igen den diskussion vi har när det gäller FN. Även där talar man om att bredda inflytandet till att bättre återspegla den globala verklighet som vi lever med och där vi har nya typer av länder med större strategiskt inflytande. Det tror jag säkert kommer att vara en del av diskussionen, bland annat när det gäller IMF. 18 (): Vi kanske egentligen har samma åsikt vad gäller roll även om statsministern inte vill säga det klart, som jag gör. Jag tycker att reformeringen av systemet bör ledas ännu högre upp, av FN. Sedan måste rika länder som ta sitt ansvar för egna underskott. Det är dags för en solidarisk fördelningspolitik mellan länder och inom länder, till exempel här i . Då är min andra fråga: Hur ser statsministern på behovet av att stärka de offentliga finanserna i detta läge genom solidariska inkomstförstärkningar i stället för orättvisa nedskärningar? 19 Statsminister (): försöker få mig att bli finansminister i . Det är nog ett väldigt intressant uppdrag. Jag noterar att prognosen för budgetunderskott innevarande år är , och det kommer naturligtvis att krävas åtgärder för att föra detta till balans. Det har framförts till och även till ledande ekonomier i att väldigt stora budgetunderskott måste återfinansieras. Finansieringen sker mycket på de internationella kreditmarknaderna. När man möter representanter för och får man höra att de ser världens finansiella resurser försvinna till finansiering av amerikanska och ledande ekonomiers budgetunderskott i . Det är en aspekt som det också är viktigt att ta med och som säkert kommer att prägla den amerikanska politiken. Kvar står förhoppningen att vi i god enighet, hoppas jag, ska kunna landa i steg framåt tillsammans med på G 20-mötet i . 20 (): Statsministern sade att sände viktiga signaler. Det stämmer nog i vissa frågor, men i andra frågor var det kanske viktiga men väldigt negativa signaler. Det jag tänker på är att man inte tog några ytterligare steg i klimatfrågorna och energifrågorna, utan man står och stampar på samma ställe. Vi förlorar därmed tid och möjlighet att vara med och påverka. Den ena saken jag tänker på är naturligtvis i . På sade man att man närmare ska undersöka internationella finansieringsmekanismer, i stället för att man själv lägger fram förslag om exempel på hur man skulle kunna göra. Jag ser det som ganska dåliga skrivningar ur den aspekten. I avsnittet om att förstärka EU:s energitrygghet nämns inte förnybara energikällor som en viktig punkt i EU:s energisystem framöver. När det gäller Lissabonstrategin, där statsministern sade att det var så viktigt att vi sänder signaler om att vi nu ska börja arbeta med detta, nämns i punkt 16 inte ett ord om miljö- och klimatfrågorna som en av de viktigare grundpelarna i Lissabonstrategin, som ska bygga på ekonomi, social hänsyn och miljö. Från sände man inte någon signal alls om att miljö- och klimatfrågorna är viktiga. Det fjärde exemplet gäller återhämtningsplanen. Det är fortfarande så att det mesta av de som avsätts till det här handlar om fossilbränsleledningar runt om, i stället för att man satsar på det nya. Är det inte en tillbakagång för klimatfrågorna på EU-nivå? Vilka initiativ tog egentligen statsministern? De syns inte i uttalandena här. Gjorde statsministern någonting åt detta? 21 Statsminister (): Jag anser att har ledartröjan när det gäller klimatsituationen i världen. Jag kommer att välkomna varje del av världen som utmanar oss om ledartröjan, men då får det vara på riktigt. Vi ser i slutsatserna att EU inte nämner just , men man säger att inom ramen för internationellt avtal är EU redo att gå upp till 30-procentiga utsläppsreduktioner jämfört med . Vid sidan av det vet vi att vi dessutom har tagit ett mål om i genomsnitt förnybar energianvändning, som sedan har fördelats mellan länderna och som innebär att alla länder kommer att öka sina ansträngningar. I fall angavs det till någonting som alliansregeringen sedan har föreslagit att vi ska sätta till 50 procents förnybar energiandel . Det innebär att vi kommer att se en framväxt och ökad användning av förnybar energi över hela . Jag tycker inte att det finns någon grund för att hävda annat än att vi än en gång slår fast dessa höga målsättningar och det för världen unika när det gäller hur långtgående de är. Jag kommer, som sagt, att välkomna om det finns andra som är redo att utmana oss. Men då får man också formulera så höga målsättningar som de som har gjorts. Det finns i delar av det har jag angivit i en tendens att mer fokusera på försörjning och transportering av fossila bränslen. Det är någonting som vi också ifrågasätter. Vi säger att vi tycker att det är väl så viktigt att prata om energieffektivitet, att nu verkligen se ansträngningarna växa fram för att få fram det förnybara. Där är en tydlig röst för att öka klimatambitionerna i dessa respektive länder, i ett där en del av den politiska energin i den här frågan har försvunnit. Jag sticker inte under stol med det. Vi måste förstå vilken miljö vi har omkring oss när vi sitter i de här förhandlingarna och diskussionerna. Det är därför jag är så övertygad om att det är imponerande att vi håller kvar vid målformuleringarna, just för att det finns ett motstånd, just för att det finns de som ifrågasätter. Tänk, mina vänner, om vi inte hade haft EU, om vi inte hade haft denna klubb med 27 länder som sätter press på varandra och som enas kring dessa höga ambitioner! Hur mycket klimatomställning tror ni då att man hade gjort i en del av de länder som helt ifrågasätter detta? Ingenting, kan jag lova er, hade skett, utan det är inom ramen för EU som vi får tryck på klimatomställning i vår del av världen. Några länder väljer att gå före och göra mer, som . Det finns några exempel till. Men många länder får bara tack vare EU tryck på sig att ställa om. Det tycker jag syns i de här slutsatserna. Men jag sade till under EU-nämndsdiskussionen att också vi har framfört att det är för mycket fossilbränslekopplat i det här femmiljarderspaketet. Vi har fått upp andelen förnybart något, men det är för lite. Det återspeglar väldigt mycket hur man fortsatt är fastlåst i ett tänkande kopplat till fossil bränsleanvändning. Flera av länderna vi träffar jag har fört de här diskussionerna med , och det finns fler exempel har ju fossilbränsleanvändning för av sin energianvändning. Det är klart att det är en mycket lång och svår process att få dem att ställa om, att tänka om. Men den är väl så viktig, och det är i grunden det som till slut avgör om vi får en mer klimatriktig värld att lämna över till våra barn. 22 (): Ja, visst är målen bra. Men målen antogs . Man skulle kunna förvänta sig att EU skulle fortsätta att gå framåt. Jag kan mycket väl föreställa mig diskussionen om att den finansiella krisen påverkar klimatdiskussionerna. Men då är det också viktigt att visa på att om vi inte gör någonting kommer det att bli värre med klimatkrisen. Vi måste utnyttja situationen till att se till att miljö ger jobb, det vill säga att investeringar i förnybart och så vidare skapar arbetstillfällen. Det är väldigt viktigt att vi inte bara är nöjda med vad vi kom fram till . Vi måste fortsätta stegen framåt. Och där måste statsministern vara betydligt tydligare än vad han är . Vi har nämligen ingen tid att förlora. Vi måste gå framåt och inte blicka bakåt. Detta måste vi göra. Vi måste också uppmana länder utanför EU att vara med i de här förhandlingarna. Där måste man vara väldigt tydlig om man ska ha en ledartröja. Jag anser inte att EU behöll den ledartröjan på det här . 23 Statsminister (): Jag hävdar att EU har denna ledartröja. Annars får någon tala om för mig vem som har den, så ska jag granska deras klimatpolitik, och så ska vi föra en diskussion om huruvida den utmanar EU eller ens ligger i närheten av vad vi gör just nu i . Jag tycker ändå att det är viktigt att komma ihåg hur besluten har tagits fram. På marstoppmötet fattades besluten om de historiska målformuleringarna om 20 procents utsläppsreduktion, 20 procents ökad energieffektivitet och 20 procents genomsnittlig förnybar energianvändning . , alltså det toppmöte som vi hade precis , diskuterade kommission och hur detta skulle fördelas mellan länderna. Det finns ingen annan ordning i världen där ett beslut kan få en påverkan på 27 länder med legal bindande verkan för att man måste framställa åtgärder så att man möter de här åtagandena. Det är detta vi också sedan ska föra in i den svenska klimatpolitiken. Och alliansregeringen har lagt fram ett förslag på bord när det gäller hur det ska uttolkas i svenskt hänseende. Med detta som grund avser vi att under svenskt ordförandeskap försöka påverka så att vi får en global överenskommelse på plats där vi också får åtaganden för andra delar av världen. Jag kan säga att de är lätt räknade. Jag pratade med den australiensiske vice premiärministern som har tagit på sig ett åtagande som handlar om att minska utsläppen . President har talat om att återföra utsläppsnivån i till nivå utan någon vidare reduktion. Så många fler åtaganden än dessa existerar inte i världen. Det är totalt otillräckligt som svar på den globala klimatuppvärmningen. Vi måste få andra delar av världen att också ta på sig större åtaganden, framför allt de delar av världen där utsläppen växer allra snabbast. Det är det vi hoppas att vi ska få på plats . Då har också och EU sagt: Inom ramen för det utökar vi vår ambitionsnivå från 20 . Det tycker jag är imponerande. Jag tycker att det är imponerande i ljuset av att detta, som sagt, har skett i ett EU där det finns delade meningar. Sedan finns det alltid de som säger: Jag kunde ha skrivit det där papperet bättre. Jag kunde ha lovat ännu mer. Men sett i ljuset av att det är 27 länder som har kommit överens om detta och att det, som sagt, saknar motstycke i övriga delar av världen tycker jag fortsatt att det berättigar till att tala om ledartröja och att det ger ett visst hopp om att vi faktiskt möter den här allvarliga utmaningen för mänskligheten. Vi har inte svaren på plats, men det beror mer på att vi fortsatt saknar svaren från övriga delar av världen, mindre på att faktiskt anstränger sig. 24 (): visar i sin senaste prognos att ungdomar drabbas särskilt mycket och hårt när arbetsmarknaden försämras. Ungdomarnas arbetslöshet i ökar till . Det är näst högst i . kommer ungdomar enligt att svara för av den totala arbetslösheten i . Det här är i högsta grad en ekonomisk fråga. Tog statsministern upp den allvarliga frågan på ? Det är nämligen en gemensam angelägenhet för hela . 25 Statsminister (): Vi diskuterade inte ungdomsarbetslöshet så specifikt. Vi har, precis som jag har angivit, förhållit oss till klimatambitioner och till finanskris. Sedan var det naturligtvis en diskussion om den ekonomiska nedgången. Det är tänkt att vara ett trojkamöte om sysselsättningsfrågan där vi tittar på de insatta åtgärderna.