prot · GW09132 · 2009-06-15 00:00:00 — Inför detta vill jag betona att regeringen på allvar måste ta tag i frågan om kärnvapenspridning och utarbeta en ny lagstiftning som både klarlägger ansvaret för att kärnavfallet inte orsakar miljöskador och tydliggör det ekonomiska och praktiska ansvaret för att det klyvbara materialet i kärnavfallet bevakas både manuellt och elektroniskt under dessa mycket långa tider. Därför anser jag att en ny lagstiftning behövs, men den kan inte bygga på det ensidiga synsätt som presenteras i propositionen. Man måste inkludera spridningsriskerna. Vi vanliga medborgare är fullt medvetna om att tillvaron rymmer flera risker . Vi har , som jag ser det, ett brett stöd för att ersätta kärnkraften med de verkligt förnybara energislagen och lära oss att arbeta på naturens villkor. Därför stöder jag regeringens proposition på de punkter som gäller energieffektivisering och utveckling av nya, gröna alternativa energikällor. I detta anförande instämde (). 164 (): Det är viktigt med engagemang. Därför ska vi vara rädda om de vindkraftskooperativ som vi har i landet. De tenderar att ta formen av en folkrörelse. Att stimulera ägande i kooperativ har varit en tradition inom och är det fortfarande. Centerstämman för yttrade kring vindkraften att man ska se över regelverket för vindkraftskooperativ, så att vindkraftskooperativ inte missgynnas. gäller det att ha klart för sig att i den diskussion som vi hade på stämman och i den skrift som kommer därifrån nämns inte uttagsbeskattningen med ett ord. Även skatteutskottet betonade vindkraftens betydelse, och ni kan själva läsa det i betänkandet. Jag ska citera den sista raden i skatteutskottets yttrande: Utskottet förutsätter att regeringen tydliggör förutsättningarna för och följer utvecklingen inom det förnybara energiområdet, så att utvecklingen stimuleras. Med den texten tillfredsställer vi, som jag ser det, oppositionens viljeinriktning, precis som var inne på tidigare. I medierna förs det fram att frågan om hur vindkraften ska stimuleras kommer att avgöras . Det är inte så enligt min uppfattning. I stället är det uppdrag till regeringen att följa utvecklingen, som bland annat skatteutskottet lagt fast, det som är det viktiga. Viljeinriktningen för vindkraften som sådan är tydliggjord i annan ordning. Beträffande uttagsbeskattningen och de ekonomiska styrmedlen ser jag det som positivt att den typen av debatt förs, för de är av central betydelse för att vi ska nå målen på klimat- och energiområdet. Uttagsskatten är ingen ny skatt. Den har funnits . Vad som däremot har varit problemet är att de lokala skattemyndigheterna inte har tillämpat lagstiftningen som vi i denna kammare har antagit. Det är en helt annan fråga, men det är ingen ny skatt. Vi kan dessutom konstatera att uttagsskatten är frivillig. Det är kooperativen själva som avgör om de ska använda den skattemodellen. Kraven som vi från denna kammare ställt är att aktiebolagen ska dubbelbeskattas och kooperativen enkelbeskattas. Kooperativen betalar skatt på den naturaförmån som eluttagen innebär i relation till marknadspriset. Det är alltså uttagsskatten. Alternativet är att kooperativet tar ut ett marknadspris av dem som köper elen och delar ut överskottet till den enskilde som sedan i vanlig ordning betalar reavinstskatt. I båda dessa fall finns det en särregel som säger att man kan räkna av en del av överskottet. Det är specifikt för kooperativen. Ingen annan företagsform har det. Det sänker den nivå som skatten tas ut på. Hur slår detta? Man kan jämföra med mig som varken har pengar i ett kooperativ eller i ett aktiebolag. Låt oss se vad jag får betala för elen på marknaden i relation till den som är delägare i kooperativ som tillämpar uttagsskattemodellen eller är delägare i ett kooperativ som tillämpar reavinstbeskattningen eller, slutligen, har köpt aktier i ett aktiebolag som bedriver vindkraftsverksamhet. Tittar vi på den kooperativa modellen med uttagsskatt ligger priset under det pris jag får betala. Den som är delägare i ett kooperativ och betalar reavinstskatt har ett pris som ligger under det jag får betala. Den som bedriver verksamheten i aktiebolagsform, där vi har en dubbelbeskattning, får betala mindre än jag. Ser vi avkastningen på det kapital som den enskilde satsat i verksamheten i relation till bankräntan den bankränta som var gällande kan vi konstatera att kooperativ med uttagsbeskattning har dubbelt så hög ränta som bankräntan. Kooperativ med reavinstskatt har knappt dubbelt så hög ränta. Ett aktiebolag har en halv gång så hög som den ränta jag får på banken. Avkastningen i ett kooperativ med uttagsskatt är närmare fyra gånger så hög som för ett aktiebolag som bedriver vindkraftsverksamhet. Då kan man fundera, stimulerar vi vindkraftskooperativen eller inte? Frågan är trots allt berättigad att ställa. Jag har två frågor till oppositionen. Likhet i beskattningen är eftersträvansvärt. Om uttagsskatten ska slopas blir det nollbeskattning om inte reavinstmodellen används. Hur har oppositionen tänkt? Ska det vara nollbeskattning eller reavinstbeskattning? Den frågan måste man först svara på. Den andra frågan är: Om ingen skatt tas ut på ett vindkraftskooperativ, hur ska då skatten vara på de aktiebolag som satsar på vindkraft? Ska reavinstbeskattningen på aktieutdelningen slopas? Det är en fråga man måste ställa sig. Eller ska bolagsskatten slopas för de verksamheter som bedriver vindkraftsverksamhet? Utifrån ett vänsterpartiperspektiv är detta rena innovativa diskussionen. Tar vi det på ett område får vi gå vidare på område efter område, så frågan är principiellt oerhört viktig. Det skulle vara mycket intressant att få svar på denna fråga. Jag vill avsluta med att återigen betona att vi ska stötta vindkraftskooperativen. Vi ska stötta denna folkrörelseform. Vi får dock se över vilka former det ska ske på. Det uppdraget ligger på regeringen. 165 PER () replik: Det är stor skillnad mellan regeringspartiernas linje och oppositionens linje. Regeringspartiernas är att man ska följa utvecklingen och se vad som händer medan oppositionen kräver att regeringen ska agera i frågan, för vi ser med stor oro på rådande utveckling. För mig är det stor skillnad mellan ett aktiebolag som driver sin verksamhet för att gå med vinst för att förse sina aktieägare med avkastning och en ekonomisk förening som har som mål att försörja sina medlemmar med el och där man går in med en insats för att få tillgång till el till en lägre kostnad än på marknaden. tycker dock att det inte är någon skillnad och att det ska vara likadant för en förening som drivs av andra intressen än vinstintressen som för ett aktiebolag som verkar på en konkurrensutsatt marknad. Vi ser en oerhört oroande utveckling för vindkraftskooperativen. Intresseanmälningarna har sjunkit till en tjugondel av vad de var innan började ta ut uttagskatt på vindkraftskooperativ. Säger man att man ska följa utvecklingen är väl detta skäl nog att agera. Eller är det inte det? Hur mycket måste vindkraftskooperativen förlora innan det är dags att agera från regeringspartiernas sida? Jag kan konstatera att när regeringspartierna vid andra tillfällen har sett problem med skattesystemet har man varit snabb att agera. Jag tänker till exempel på de hushållsnära tjänsterna där man såg ett problem med att det var mycket svartarbete och valde att göra specialregler för detta. Men när det gäller vindkraftskooperativen är det absolut omöjligt att göra något som helst undantag. Då är principen bergfast och ska inte ändras. Var ligger stringensen i det? 166 () replik: Först vill jag betona att ekonomisk förening och aktiebolag faller under samma beskattning och har dubbelbeskattning. Jag talar om kooperativ och där har man en helt annan beskattningsform. Oavsett form är detta näringsverksamhet. Gör vi förändringar som påverkar detta måste vi pröva det mot . Jag tror inte att frågan är så enkel som Per vill göra gällande. Man kan väl inte säga att det är fel att , även om det är sent omsider, börjar tillämpa den lagstiftning som vi har beslutat om här i kammaren. Det borde man kanske ha gjort redan från början. Uttagsskatten är alltså inget nytt. Det är heller inget nytt inom de bostadsrättsföreningar som tidigare nämndes. Man får lov att skilja mellan de äkta och de oäkta föreningarna. De oäkta bostadsrättsföreningarna bedriver också näringsverksamhet. Där gäller också uttagsbeskattning. Det gäller alltså att sätta in detta i rätt perspektiv. Att satsningen på vindkraftskooperativ har försvagats beror helt och hållet på det som tidigare sade, nämligen att vi har en finanskris. Det är inte lätt att låna pengar. Det påverkar naturligtvis också vindkraftskooperativen. Privatpersoner som satsar på den här typen av verksamhet drar sig för att göra investeringar när vi har den ekonomiska situation vi har. 167 PER () replik: som driver den kommersiella vindkraften och säljer elen på en vanlig marknad räknar med att investeringarna kommer att minska med ungefär en tredjedel . När vi talar om vindkraftskooperativen kan vi se att investeringsviljan sjunker ned till en tjugondel av vad den var tidigare. Det är en helt annan dimension. Uppenbarligen är det inte samma orsak till den minskade investeringsviljan i kommersiell vindkraft som i de hårt drabbade vindkraftkooperativen. Det är på en helt annan nivå och måste ha andra skäl. När man talar med dem som driver kooperativen är det uppenbart att det är uttagsbeskattningen som påverkar människors vilja att investera och inte den finansiella krisen. Om man håller benhårt i principen om uttagsskatt, ska man då ta bort de undantag som har införts, till exempel att lantbrukare får elda med gårdens bränsle i bostadshuset? Ska inte denna hårda princip gälla även för dem? Varför är det okej att göra undantag i vissa fall men orimligt i andra? Regeringspartierna måste kunna svara på varför man tycker att det är så stor skillnad. Jag tycker fortfarande att principen är fel. Jag tycker att borde ta hänsyn till att man gör en investering med sina egna pengar när man går in i ett kooperativ. Det måste vara relevant att man får el till lägre pris på grund av att man tar bort en del av kostnaden för kooperativet. Det gör man ju inte om man köper vindkraft av till exempel . måste ju göra en investering, ligga ute med pengarna och förvänta sig att få en avkastning så att de får in investeringskostnaderna med ränta. Då kommer man naturligtvis att få betala ett högre elpris. Att säga att vindkraftskooperativen, där de enskilda medlemmarna går in med en insats, ska betala samma elpris som på öppna marknaden tycker jag är oförståeligt. Det är oförståeligt hur regeringspartierna kan försvara den principen och säga att det är stringent och att man ska fortsätta med den beskattningsprincipen. 168 () replik: Man betalar givetvis samma elpris. Sedan får man titta på avkastningen. Det är samma typ av produktion oavsett i vilken form man bedriver verksamheten. Jag kan hålla med Per om att det är underligt att man inte satsar mer på en verksamhet som ger fyra gånger mer i avkastning. Det är underligt, men det är det förhållande som råder om man inte satsar på de kooperativa vindkraftsföretagen. Lite underligt är det. Det är bara att gratulera de aktiebolag som tydligen anser att den avkastning de får räcker. Den var i storleksordningen över gällande bankränta. När det gäller lantbruk och den typen av uttagsbeskattning som har varit med är det en mycket liten del, någon promille, av verksamheten i en näringsverksamhet som man får undanta. Här pratar vi om . Det är en viss skillnad i storlek. Vi måste sätta in det i sitt sammanhang. Jag tycker, som sagt, att uttagsbeskattningen är rimlig. För den enskilde är det mer förmånligt än att gå den andra vägen för kooperativet, vilket innebär att man ska betala skatt på den reavinstavkastning som man får av sitt kapital. Oavsett om jag sätter in kapitalet i ett kooperativ, i aktier eller på bank ska jag betala reavinstskatt på den ränta jag får på kapitalet. 169 (): Det är med viss oro som man märker hur formuleringskonsten från talarstolen gör att energipolitiken ibland riskerar att hamna på ett sluttande plan och glida i väg. Värst var det när näringsminister anklagade för att vara ansvarigt för de smutsiga inköp som gjorde under den förra mandatperioden när det egentligen är hennes eget parti som ingått den uppgörelsen med och Socialdemokraterna. Jag tycker faktiskt att hon är skyldig en ursäkt för en sådan anklagelse. När det gäller ett sluttande plan för energipolitiken vill jag särskilt peka på en formulering som gäller vattenkraften på s. 38 i propositionen från regeringen. Där skriver man så här: Nationalälvarna och övriga i angivna älvsträckor ska fortsatt skyddas från utbyggnad. Det är naturligtvis bra att man slår fast att det ska vara på det sättet, men det är faktiskt det enda man säger om mål för vattenkraften. Den formuleringen är ju utan tvekan en väldig försvagning jämfört med tidigare beslut. Den breda enigheten lutade sig i grunden på en utredning som hette Vattenkraft och miljö och som faktiskt är avgörande för svensk vattenkraft. I utredningen föreslogs ett tak för svensk vattenkraft . Det antogs med bred majoritet av 1975. partiöverenskommelser har sedan upprepat det här ställningstagandet om taket för vattenkraft på , både 1991, 1997 och senast i ett betänkande 2002 där var med. har varit en stabil part i de här energiöverenskommelserna som de har pågått. Anledningen till att jag , , ställde en fråga om detta var att många människor känner att det här är på väg att hotas. Jag frågade om har ändrat uppfattning när det gäller målet för svensk vattenkraft. Då fick jag det här svaret: Det finns alltså ingen tvekan om att uppgörelsen om målet för vattenkraften ligger fast. Eftersom vi har en produktion i landet som väl ligger över målet är det många som i likhet med mig utgår från att någon ytterligare utbyggnad av vattenkraft inte kommer att ske eller stimuleras av en regering där medverkar. är ju inte näringsministern här, men det finns anledning att i den här debatten få ett klargörande av någon på regeringssidan, kanske i första hand en centerpartist, om avsaknaden, , av den formulering som har varit den bärande för energipolitiken när det gäller vattenkraften ska tolkas som näringsministern gjorde här i kammaren. Eller betyder avsaknaden av den här formuleringen att det finns någon förändring i energipolitiken? Många av dem som står i kö för att exploatera vattenkraft i tolkar ju detta på ett annat sätt. Därför undrar jag: Gäller överenskommelsen om ett tak för vattenkraftsproduktion på som antogs 1975, 1991, 1997 och 2002? Gäller den överenskommelsen fortfarande? Kan någon från majoritetssidan svara på det? I detta anförande instämde Per (). 170 (): Utgångspunkten i den sammanhängande klimat- och energipolitiken är att till kommande generationer efterlämna en värld i ekologisk balans. Min kollega har tagit upp energiöverenskommelsens tre ben, så jag dyker bara ned på de förnybara energislagen. Vi har vind-, våg-, sol- och bioenergi. Planeringsramen för vindkraften är mycket ambitiös. Beslut har också tagits om att förenkla prövningen, vilket också underlättar. För att få acceptans för den fortsatta utbyggnaden krävs att mycket stor hänsyn tas till viktiga naturvärden såväl till lands som till havs. Det handlar om ökat tillträde för förnybar energi till elnätet men också om att lösa upp frågorna om uttagsbeskattningen, vilket har varit en av de stora frågorna här . Det är ingen ny beskattning, utan en beskattning med olika tolkningar. Det folkliga stödet för vindkraftsutbyggnad kan påverkas av detta. Den folkliga acceptansen är en av nyckelfaktorerna. Vi ska vara på det klara med att något som till stor del påverkar vindkraftsutbyggnaden är finanskrisen och lånemöjligheterna. Det har också nämnts. I många vindkraftsprojekt är en del av upplägget just det folkliga engagemanget, att låta lokalbefolkningen delta i projektet genom delägarskap som möjliggör för vanliga hushåll att investera. Då regeringen har en mycket ambitiös vindkraftspolitik utgår jag ifrån att man tittar vidare på den här frågan och ser till att det blir en likaprincip och lika tolkningar. Biogas utvunnen av avfall och gödsel är fenomenalt. har kommit långt inom denna teknik. Jag anser därför att regeringens satsning på biogas är mycket bra. Bioenergi som råvara till el och värme är en potential biosyntetisk diesel inte att förglömma. En annan potential som prövas i ökad omfattning utefter är vågkraft där det finns en experimentanläggning som är ensam i sitt slag i världen. Den ligger utanför . Professor vid Ångströmlaboratoriet i utvecklar nu en ny teknik för generering av el från vind och vågor. Det finns på lång sikt endast en energikälla som på ett hållbart sätt kan lösa mänsklighetens behov av energi, och det är solenergi. De satsningar som görs inom solenergiområdet är därför angelägna. Den extra stimulans som regeringen presenterade är ett viktigt bidrag och ett steg i rätt riktning. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 9 § Förhandsprövning av nättariffer Föredrogs näringsutskottets betänkande 2008/09:NU21 Förhandsprövning av nättariffer (prop. 2008/09:141). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 10 § Vissa elmarknadsfrågor Föredrogs näringsutskottets betänkande 2008/09:NU26 Vissa elmarknadsfrågor. 171 (): ska vi förhoppningsvis påbörja dagens sista ärendedebatt. Den handlar om elmarknaden. Före och års valrörelse var tonläget väldigt högt om elmarknaden och elpriserna. Med feta rubriker förespeglades det att basindustrin måste lämna landet och tiotusentals jobb var i fara. Landets exportinkomster skulle minska drastiskt. Det var synen på elpriserna och deras utveckling som låg bakom dessa rubriker. Frågan är vart kritikerna har tagit vägen , för nu finns det verkligan skäl att känna oro för elprisernas utveckling och därmed för jobben i basindustrin. Vi ska nu debattera elmarknadsfrågor. Det handlar om nätet och om att distribuera el, det handlar om konkurrens, det handlar om att minska utsläppen av klimatgaser, och det handlar om internationell handel med el. Men ytterst handlar det om jobben och om välfärden. Efter avregleringen av elmarknaden har en nordisk elmarknad, kallad Nordpol, växt fram och successivt utvecklats. I Nordpol ingår de nordiska länderna, och vi ser det positiva i att även de baltiska länderna ska införlivas i detta system. Skälen till att vi måste ha en stor marknad är utbyggnaden av förnybar energi. Det gäller framför allt att balansera vindkraft, men det kan också gälla vågkraft och solenergi. Regionen måste vara så stor att man kan balansera olika vädersituationer inom marknaden. Om det blåser hårt i och är vindstilla och kallt i norra ska man kunna överföra el hit och tvärtom vid det omvända förhållandet. Vår stora andel vattenkraft är en stor tillgång som reglerkraft i ett system med mycket utbyggd vindkraft. Priset på elen i Nordpol sätts av marknaden, och den så kallade marginalkostnadsprincipen tillämpas. Det innebär att priset på den sist producerade kilowattimmen sätter priset på all el oavsett hur den tillkommit. Mer än hälften av vår el kommer från vattenkraften som har bland de lägsta driftskostnaderna, men priset på elen sätts av produktionskostnaden för kolkondens eftersom den är dyrast. finns det behov av kolkondens i Nordpols system eftersom produktionskapaciteten av de billigare framställningsmetoderna inte räcker till. Systemet gör att de kraftproducenter som äger mycket vattenkraft, och för den skull också dagens kärnkraftverk, får väldigt höga vinster. Därför ligger det i bolagens intresse att ha kvar kolkondensen i systemet för att hålla elpriset uppe på en hög nivå. var några av oss och besökte vid Schwarze Pumpe i för att studera deras försöksanläggning, som de kallar för sin Dinky Toys-anläggning, för att separera och lagra koldioxid. Vi kunde konstatera att den kostnad som det för med sig att införa denna metod läggs på toppen av priset och kommer därför att tas ut även på svensk vattenkraft om vi är beroende av kolkondens i Nordpolsystemet. Beroendet av kolkondens och därmed dess påverkan på elpriserna kan byggas bort. Vi är på god väg. Genom satsningarna på framför allt förnybar energi är vi på väg att få ett betydande elöverskott inom Nordpol. Det skulle innebära att vi kan hålla lägre elpriser inom Nordpol i det kalla norra som kompensation för den klimatnackdel som det medför. Vi socialdemokrater anser till skillnad från regeringen att vi i första hand ska prioritera utbyggnaden av den nordiska marknaden inklusive innan vi ger oss ut på några äventyrligheter på en europeisk marknad som inte fungerar. Risken är uppenbar att en större integration i ett europeiskt marknadssystem som inte finns skulle få negativa konsekvenser för den svenska elmarknaden i form av högre priser. På , när har skapat en fungerande marknad och när alla utifrån sina förutsättningar bidrar till omställningen av energisystemet, kan det bli aktuellt med en vidare sammankoppling, men dessa förutsättningar ligger långt borta. Regeringen och utskottsmajoriteten är av en helt annan uppfattning. Ni vill påskynda sammankopplingen med övriga . En sådan sammankoppling och stora investeringar i överföringskapacitet innebär att kolkondensen kommer att vara kvar i vårt system och därmed dess prishöjande effekt. Det som basindustrin var så rädd för i valrörelsen kommer att bli verklighet och permanentas . Vår svenska basindustri är mycket konkurrenskraftig och har starkt bidragit till att bygga upp välfärden i landet. Den förädlar i stor utsträckning våra råvaror. Den ger många jobb men kräver också mycket energi i form av el. I det sammanhanget ska man se elen som en råvara som förädlas i produkter som till mycket stor del bidrar till våra exportinkomster. På grund av vårt geografiska läge med långt till de stora marknaderna och med högre transportkostnader som konsekvens, behöver basindustrin lägre energikostnader än sina konkurrenter med en stor hemmamarknad. Ett högt elpris leder också till att priset pressas upp på skogsråvaran eftersom det blir lönsamt att framställa energi även av högkvalitativt virke och massaved. Detta jublar säkert den enskilde skogsägaren över, men det får konsekvenser för sysselsättning och exportinkomster. Färdiga skogsindustriprodukter ger fem sex gånger större exportinkomster än vad energivärdet är. Man kan misstänka att den blå alliansen vill hålla priset uppe för att det ska bli lönsamt att bygga nya kärnkraftsreaktorer. Ny kärnkraft visar sig mycket dyr och har svårt att av egen kraft klara konkurrensen med det förnybara. Det som regeringen nu gör är att ställa möjligheter till export av kärnkraft mot jobben i basindustrin. Det leder i motsatt riktning mot vad all världens länder, som sitter på värdefulla råvaror, strävar mot, nämligen att bygga upp ett kunnande i världsklass och vidareförädla råvaror till produkter som efterfrågas på den internationella marknaden. Den högerledda politiken leder oss tillbaka till ett råvaruproducerande land, och vi ska sysselsättas med att utföra tjänster åt varandra. Det är att beklaga att regeringen inte seriöst ville träffa en blocköverskridande överenskommelse för hela energiområdet. Sammanhållningen i regeringen sattes före landets bästa. Det är tydligt att det finns krafter i regeringen som vill ställa om vårt energisystem och anpassa elmarknaden så att omställningen underlättas. Men det finns också krafter som vill återföra landet till att vara en råvaruproducent och till att exportera både jobb och våra råvaror. har regeringen försökt göra allting, men det fungerar inte. Man måste prioritera. Ni har prioriterat bort jobben, till förmån för dem som äger råvaran. Direktörerna och de anställda i basindustrin har all anledning att vara oroliga över denna utveckling.