prot · GW0984 · 2009-03-13 00:00:00 — 1 § Aktuell debatt: Den ekonomiska politiken 1 (): Jobben är den viktigaste frågan för oss socialdemokrater. Full sysselsättning är det allt överskuggande målet för vår politik. Därför blir det så märkligt att lyssna på den regering som gick till val på frågan om jobben och som har bytt budskap. Det där med jobben, säger regeringen, kan man inte göra så mycket åt. och världen befinner sig i en djup ekonomisk recession. Det är ett mycket allvarligt ekonomiskt läge. I är det bara i och som ekonomin krymper snabbare än i . Arbetslösheten stiger kraftigt. stod en ganska självbelåten finansminister här i talarstolen och presenterade vårbudgeten. Han viftade bort alla bekymmer. hävdade att om man lyssnade på oppositionen var det lätt att få intrycket att står inför en allvarlig nedgång med massarbetslöshet och förödda statsfinanser. Han sade också att var ensam, möjligtvis med undantag för Nuder, i bedömningen att vi stod inför en nära förestående bankkris. Tydligare kan det inte bli. Ni har regerat som om högkonjunkturen skulle vara för evigt. Ni ärvde överskott på . Pengarna brände i fickan, och ni sänkte skatten med . går staten med stora underskott 130 miljarder i lånebehov. Ändå fortsätter nu regeringen att sänka skatten för dem med högst inkomster, men med lånade pengar. krävs det ansvarstagande. Det krävs en förmåga att ingjuta hopp och framtidstro. Från den rödgröna oppositionen är budskapen tydliga: Investera i jobben nu! kritiserar regeringen för att den är för passiv. Och dela bördorna rättvist! Du har gett gigantiska skattesänkningar till dem med höga inkomster. pågår bonusfest runt omkring i . Är du beredd att ge beskedet att du slutar låna till skattesänkningar för dem med höga inkomster och i stället investerar i jobben, ? 2 Finansminister (): Världsekonomin har gått in i vad jag har beskrivit som en lång, mörk och kall vinter. Det är den situation vi har. Vi har ett finansiellt system som har skadats mycket allvarligt internationellt. I har man inte längre kvar några investmentbanker. Man har haft allvarliga bekymmer i hela sitt finansiella system. I drabbas många länder av mycket stora bekymmer i sin banksektor. Detta har slagit oerhört hårt mot den industriella basen i världen. Bilproduktionen i gick ned . I har bruttonationalprodukten sedan slutet av minskat . Vi fick industriorder från , som gått ned jämfört med samma månad . Det är ett mycket allvarligt läge för världsekonomin. är ett utpräglat industriland. är med sin tunga betoning på industrivaror som bilar, råvarubaserad massaindustri och malmbrytning ett av de länder som påverkas av en så kraftig nedgång i industriproduktionen. Den här regeringen har mött nedgången kanske mer aktivt än någon annan regering i . Vi har lagt fram en av de mest expansiva budgetarna av de länder som uppfyller kraven för stabilitets- och tillväxtpakten. Den mycket kraftfulla budgeten har sedan kompletterats med breda satsningar på Arbetsförmedlingen. Vi har förstärkt basen för företagens finansiering genom att tillföra ordentliga resurser till SEK och och genom att ge möjlighet till uppskov med skattebetalningarna. Vi har lagt fram ett paket för att säkra fordonsindustrins framtid. , och Lastvagnar har fått del av EIB:s omfattande lån. Det här är ett tufft läge. Då är den grundläggande uppgiften att säkra samhällskontraktet, att säkra att medborgarna kan känna förtroende för att staten, det offentliga, står stark och kan utföra sin uppgift. Då är den första utgångspunkten starka offentliga finanser. Det är med starka offentliga finanser medborgarna kan känna sig trygga att det inte kommer nedskärningspaket, att det inte kommer skattehöjningar och att vi kan säkra resurserna för vård, skola och omsorg. En del av det samhällskontraktet är att vi har en möjlighet att bygga ut arbetsmarknadspolitiken. Arbetslinjen i nedgångstider betyder att vi satsar på aktiva åtgärder för att människor inte ska fastna i passiva bidragssystem. Det betyder att vi när vi har gjort en ordentlig och noggrann avstämning ska kunna tillföra kommunerna resurser för att säkra vården, skolan och omsorgen. Detta är krishantering: att säkra det grundläggande samhällskontraktet, men också att lägga grunden för att uppgången inte ska stanna i en sysselsättningslös tillväxt som den vi upplevde vid den förra nedgången. Det gör vi genom att säkra att arbetsmarknadens funktionssätt förbättras. Vi har infört ett jobbavdrag som gör det mer lönsamt att arbeta. Vi har reformerat socialförsäkringarna. Vi har säkrat ett bättre företagsklimat genom viktiga skattelättnader men också genom en lång rad andra åtgärder. Vi har lagt grunden genom att satsa på kunskap och forskning, kanske i större utsträckning än de flesta andra länder i . Vi har gjort betydande satsningar på infrastruktur. Det är det som utmärker den svenska krishanteringen när man tittar på utvärderingar. Mot detta står oppositionen, som i stället förordar en massiv utgiftschock och en massiv skattechock. Låt mig börja med utgiftschocken. Vi har fått 25 pressmeddelanden från och . Det handlar om 10 miljarder som man har bränt av. Till det kommer , faktiskt något mer försiktiga och ansvarsfulla, med 5 miljarder, toppat med 25 miljarder. Vi vet inte hur förhandlingarna skulle sluta, om det är 20, 30 eller 40 miljarder i ökade utgifter som Socialdemokraterna och vänsteralternativet skulle leverera. Vad vi dock vet är att detta är ineffektiva åtgärder. Gör vi realistiska antaganden om effekterna på tillväxten måste vi beakta att är en importberoende ekonomi. Vi måste beakta osäkerheten, att man river upp ramverket för de offentliga finanserna, att man höjer utgiftstaken och att man lägger sig på sådana sparandenivåer att det inte skulle uppfattas som trovärdigt. Det skulle höja räntorna, minska investeringarna och driva fram ett sparande. Allt detta beaktat skulle Socialdemokraternas och vänsteralternativets utgiftsexpansion leda till att vi fick en kvarts eller kanske uppemot en halv procents lägre arbetslöshet. Det är i allt väsentligt åtgärder som föröder de offentliga finanserna och inte har mer än marginell effekt på sysselsättning och arbetslöshet. Man skulle också försvåra uppgången. I botten ligger nämligen redan den skattechock man har planerat för att finansiera sina ökade bidrag och alla sina satsningar i andra delar. Vi vet att det är försämringar i jobbavdraget, borttagen ungdomsarbetsgivaravgift, chockhöjning av bensinskatten och för del även bolagsskatt och arbetsgivaravgift. Det handlar om mycket stora belopp som vänsteralternativet vill höja skatten med. Det skulle ge oss sämre förutsättningar för återhämtning. Det skulle ge svensk ekonomi långsiktigt svagare tillväxtkraft och svagare utvecklingskraft. Därför står regeringens alternativ för ansvar, för sysselsättning och för att bygga för framtiden. 3 (): Det är en nöjd finansminister som har bestämt sig för att kommentera utvecklingen i stället för att regera. Jag delar Finanspolitiska rådets bedömning. , professor i nationalekonomi, som är regeringens ekonomiskpolitiska rådgivare, säger att regeringens passivitet har förvärrat utvecklingen i . Det är en allvarlig utveckling. Finansministern måste förstå att vi har en tuff period framför oss. Men vi har tagit ur kriser . Det går att ta ur krisen igen. Då är en väldigt viktig utgångspunkt mycket starka offentliga finanser, det som vi lämnade som arv till er i form av stora överskott som vi byggt upp tillsammans. har vi fått flera besked som visar att det behövs en ny framtidsväg för . Vi är raskt på väg in i en välfärdskris. bedömer att det kan vara 25 000 jobb som hotas i vården, omsorgen, förskolan när nu kommunernas ekonomi blir allt sämre. pågår en förtäckt bonusfest runt omkring bland samhällets toppar, i statliga bolag och i privata företag. Över en miljon vanliga människor har fått besked om att a-kasseavgifterna höjs, men skattesänkningarna regnar över dem som har bonusar och mycket höga inkomster. För att ta ur krisen måste man investera i jobben , precis som och säger, om inte krisen ska bli ännu djupare. Det behövs investeringar i välfärden för att förhindra de uppsägningar som kommer, i utbildning, i byggande, i företagande för att få fart på . Men det är väldigt viktigt att dela bördorna rättvist. Dessa bonusar i form av skattesänkningar som har riktat till dem som har det allra bäst ställt förstör uppslutningen kring det som behövs, en väg framåt ut ur krisen. Det är bonusar som statliga bolag får. Det är bonusar i form av avskaffad förmögenhetsskatt som har infört. Det är Borgbonusar till dem som har fastigheter värda som har fått i skattelättnad och riktade Borgbonusar i form av skattesänkningar på lånade pengar till dem med högst inkomster. Vi byggde upp starka offentliga finanser. Överskottsmålet gjorde att man hade kunnat hantera krisen mycket mer offensivt än vad regeringen gör. Men ni valde att sänka skatterna. Vet ni att de rikaste i har fått mer i fickan av än vad av befolkningen har fått tillsammans? är underskotten här efter ansvarslöst agerande under högkonjunkturåren. är mycket tydlig. När man ska stimulera ekonomierna är generella skattesänkningar till höginkomsttagare ineffektiva. Det ger inte några nya jobb, utan man rekommenderar satsningar på infrastruktur, investeringar i utbildning, riktade insatser mot dem som har sämst inkomster. Det ger jobb, och det ger utveckling. I stället får de som tjänar 1 miljon en skattesänkning på på lånade pengar! Det är inte rimligt när pensionärerna får . var det fler i utanförskap än när ni vann valet. ökade socialbidragen i mer än hälften av landets kommuner, nu i av landets kommuner. I stället för fler jobb har det blivit mer socialbidrag. beskriver er jobbpolitik med ganska förödande ord så här: Det är först nu som regeringens arbetsmarknadspolitik prövas på allvar. Problemet med den är att den utformades för en annan situation, högkonjunktur. ska politiken möta helt andra problem. har vi 350 000 som är arbetslösa, och det ökar kraftigt. Finanskrisen är global, men en regering har ansvaret för att ska klara att möta jobbkrisen på bästa sätt. Du bär ett personligt ansvar, , för att du med din politik trängde undan 500 000 människor ut ur a-kassan. De står nu utan skydd när arbetslösheten ökar. Ungdomsarbetslösheten i är den näst högsta i , och den ökar snabbare i än i andra europeiska länder. Det har du ett ansvar för, . Du har inte förberett för den nedgång som kommer, och de stora skattesänkningarna har gjort att du står passiv när alla råd är att investera i jobben. Det behövs stimulans av småföretagsamheten. I stället för att höja arbetsgivaravgiften för småföretag, som du har gjort, lätta på bördan för småföretag, öka möjligheten till riskkapital, öka tryggheten för småföretag! behövs investeringar i en starkare utbildningslinje. De som förlorar jobbet får inte hamna i passivitet. Satsa brett på utbildning! 50 000 fler platser än regeringen föreslår vi och spetskompetensutbildning till dem som varslas så att de slipper att förlora jobben. Det behövs investeringar i de gröna jobben, breda investeringsprogram för väg och järnväg, men också åtgärder för att rusta upp miljonprogramsområdena i stället för byggarbetslöshet och avskaffande av förmögenhetsskatten. Bryt otrygghetens negativa spiral, den som förlamar och gör att människor är rädda att konsumera! Stärk trygghetssystemen, a-kassan och sjukförsäkringen men lätta också på bördan för pensionärer, barnfamiljer och studenter och investera i välfärden! Vi riskerar att få tiotusentals arbetslösa som kommer från vården, skolan och omsorgen för att regeringen står passiv. Jag vill ha svar på frågan: Är du beredd att säga nej till att låna till skattessänkningar till dem med högst inkomster och i stället investera i jobb och framtidstro, ? 4 (): Åhörare, riksdagskolleger! I sportens värld används ibland uttrycket: Det går fort i hockeyn. Det är ett uttryck som sätter fingret på att ishockey är ett spel där det kan svänga väldigt fort, matchbilder kan förändras på . Alla som följer ishockeys vet att man är inne i ett skede då supportrar kastas mellan hopp och förtvivlan. Mig veterligen finns det inget uttryck på motsvarande sätt som säger att det går fort i ekonomin. Men det kanske kommer. De svängningar som vi har sett i konjunkturen har varit dramatiska. En konjunkturkänslig verksamhet som tillverkningen av tunga lastbilar har gått från all time high till att det blev tvärstopp tredje kvartalet. Det är ett typexempel på en verksamhet som har drabbats väldigt hårt av finanskrisen. Kunderna kunde inte låna för att köpa redan beställda fordon. Det tog tvärstopp. Så snabba svängningar i konjunkturen har vi aldrig sett förut. Vi kanske har fått uttrycket: Det går fort i ekonomin. står bättre rustat än många andra länder för att möta den här lågkonjunkturen tack vare att vi har sparat i ladorna, vi har haft goda år och stora överskott , och regeringen har jobbat för en tydlig arbetslinje som har gjort att vi hade en väldigt hög sysselsättningsnivå när vi mötte lågkonjunkturen. Det gör att vi kan möta lågkonjunkturen offensivt. Budgeten var ett exempel på det. Vi gör investeringar på 32 miljarder som stimulerar ekonomin, investeringar i infrastruktur som hade eftersatts av socialdemokratiskt ledda regeringar. 10 miljarder på bara 2009 och 2010, och sedan höjer vi den generella investeringsnivån för planeringsperioden framåt. Det kommer att betyda väldigt mycket i vardagen för människor. Det kommer att betyda att man säkrare kan pendla till från , för man kan lita på att tågens tidtabeller gäller bara som ett exempel. Vi gör investeringar i utbildning och inför skattesänkningar för företag och privatpersoner för att på så sätt dels stärka företagens konkurrenskraft, dels stimulera ekonomin och göra människor mer aktiva. Höstens budget har följts upp med en tilläggsbudget som beslutade om . Det handlar om ytterligare investeringar i yrkesutbildning, infrastruktur, ökade resurser till arbetsmarknadspolitik. Den största delen i den handlar om skattereduktion för ROT-arbete, reparationer, ombyggnader och tillbyggnader, som också som en extra miljöåtgärd kan gälla att åtgärda enskilda avlopp. Det tycker jag som centerpartist är extra värdefullt. Det här är rätt åtgärder för att möta en konjunkturnedgång. Det är rätt åtgärder för att förändra strukturer. Men i ett konjunkturläge som det vi är i nu skulle det inte vara rätt åtgärd att brett börja höja skatter för breda löntagargrupper och att höja kostnaderna för att ha unga anställda. Ändå är det precis det som fortfarande verkar ligga i Socialdemokraternas tankar. verkar ha retoriken att han ska säga nej till skattesänkningar för att investera alla sina investeringar. Problemet är att det inte finns några skattesänkningar att säga nej till. Det finns beslutade skattesänkningar att i så fall riva upp. Det besked vi skulle behöva få är vilka skatter det är som ska höjas. Är det som när Socialdemokraterna föreslog att man kraftigt ska höja kostnaden för att anställa unga? Man räknade själv med 13,6 miljarder. Vi vet att unga när konjunkturen går ned är de som har det svårast. De har kommit sist in på en arbetsplats och åker först ut. Hur smart är det då att dessutom chockhöja kostnaden för att ha unga anställda? Det skulle vara bra att få ett besked om det är det som gäller. Är det det socialdemokratiska sättet att möta lågkonjunkturen? Jag har stor respekt för att nu börjar prata om ungdomsarbetslöshet. Inför valet var det som satte den frågan på dagordningen. Socialdemokraterna försökte gömma ungdomar i arbetslöshet. i opposition pratar man om dem. Men jag tror inte att det är ett smart sätt att chockhöja kostnaden för att ha unga anställda. Parallellt med att vi har en finanskris och en ekonomisk kris har vi också en klimatkris. Jag tror att vi måste möta det med att se offensivt och långsiktigt att vägen ur krisen är att ta helhetsgrepp. Jag återkommer i ett senare inlägg till det. 5 (): Jag tänker närmare analysera Socialdemokraternas alternativa kris- och konjunkturpolitik, det vill säga hur Socialdemokraternas politik, om den tillämpades, skulle påverka krisen och lågkonjunkturens förlopp i . Socialdemokraterna och kritiserar regeringens kris- och konjunkturpolitik längs tre linjer: Socialdemokraterna är emot att skatter sänkts. Socialdemokraterna är emot att staten lånar och ökar sin upplåning. Socialdemokraterna kritiserar att överskotten i staten minskar. Låt mig återge vad sagt, först om skatterna: Alliansen har slösat bort överskott på stora skattesänkningar. Skattesänkningarna är att kasta pengarna i sjön. Man kan inte ha som huvudstrategi ofinansierade skattesänkningar, och man måste kunna säga nej till dessa ofinansierade skattesänkningar. Okej, skattesänkningarna är tydligen helt fel. Men om skatterna inte hade sänkts hade finanspolitiken naturligtvis varit mycket mindre expansiv. Den totala efterfrågan hade varit lägre och resulterat i högre arbetslöshet. Okej, men om nu skatterna, enligt , felaktigt har sänkts, ja då bjuder ju logiken att skatterna bör rättas till och höjas, eller hur? I rådande svaga konjunktur står därmed Socialdemokraterna för en kontraktiv finanspolitik som minskar efterfrågan och förstärker nedgången och arbetslösheten. När det gäller överskotten i budgeten säger att alliansen har slösat bort överskott. Alliansen har satt sprätt på överskotten med skattesänkningar, alliansen har bedrivit en slösaktig skattepolitik, säger . Igen: Skatterna borde tydligen höjas så att det så kallade slöseriet upphör. De underskott som prognostiseras borde tydligen elimineras, och de faktiskt enda kända sätten är genom höjda skatter och minskade utgifter. Förslag om sådana åtgärder är alltså innebörden av Socialdemokraternas återkommande kritik. Alltså: Socialdemokraterna hävdar med sin konsekventa klagan på regeringens skattesänkningar och ökade underskott i staten en åtstramande, anti-keynesiansk politik, som ska praktiseras mitt i lågkonjunktur och kris. Det är en politik som skulle minska köpkraften i landet, snabbt driva fram högre arbetslöshet och även driva fram en långsiktigt högre jämviktsarbetslöshet. De automatiska stabilisatorerna, fru talman, är nästa punkt. kritik av ökad upplåning i staten innebär att Socialdemokraterna är emot att de så kallade automatiska stabilisatorerna får slå igenom i de offentliga finanserna. företräder därmed en politik som senast hävdades av president i , och som drev fram 30-talskrisen. har lyckats förtränga , och insatser och har lite otippat hamnat på den reaktionäre linje. Det beror naturligtvis inte på att är reaktionär utan att han är populist, att hans politik bara när det passar sig är grundad i ekonomisk analys. Så till utgifterna. kommer vi till Socialdemokraternas samtidiga utgiftsexpansion. Socialdemokraterna vill öka utgifterna, och det gäller inte bara ökade transfereringar till a-kassan utan även ökade offentliga utgifter för barnfamiljer, pensionärer, studenter och kommuner. Dessutom vill Socialdemokraterna, förutom dessa transfereringar, öka de offentliga medlen till utbildning, ha mer till infrastruktur, större ROT-avdrag, mer till bostadsrenoveringar, mer till klimatomställning och mer till välfärden. Det finns minst två fel med dessa förslag. För det första: Dessa utgiftsförslag är sammantagna ur konjunktursynpunkt ett sammelsurium av effekter. och , som gillar att hänvisa till, men även andra ekonomer förespråkar att konjunkturdämpande utgifter bör följa tydliga regler, till exempel 3 T-regeln. De ska vara temporära, de ska vara träffsäkra och de ska vara rätt tajmade. Men Socialdemokraternas ökade utgifter är ett hoprafs av åtgärder vars effekter spretar åt alla möjliga håll ur konjunktursynpunkt och uppfyller inte alls professionella ekonomers kriterium för en riktigt utformad finanspolitik. För det andra: Om krisen drar det allra minsta ut utöver det normala för en konjunkturnedgång eller att den blir djupare det är ju precis båda dessa faktorer som de flesta prognoser pekar på finns det inga marginaler, ingen uthållighet i de offentliga finanserna med och Socialdemokraternas politik. Med politik skulle nationen snart vara intecknad upp över öronen med sönderkörda offentliga finanser och hög och permanent arbetslöshet. Summan av alla dessa utgiftsökningar som Socialdemokraterna har blir släpphänta, instabila och sönderkörda statsfinanser. Vid en lite längre och lite djupare nedgång i konjunkturen än vad som är normalt blir det full fart ned i djupa, permanenta, strukturella och långsiktiga budgetunderskott. Vi som nation skulle få lida av släpphänta budgetpolitik och strukturella underskott bortom denna konjunkturnedgång. Det är oerhört viktigt för nationen att och vänstersidans släpphänta och konjunkturförstärkande ekonomiska politik inte får bestämma budgetsaldot och politiken mot arbetslösheten i . Arbetslösheten skulle snabbt bli betydligt större och mer djupgående . 6 (): var jag tillsammans med några partikamrater på en liten rundresa i . När jag kom dit möttes jag av strålande solsken. Jag såg aldrig någon temperaturmätare den dagen, men om jag får tro de hallänningar vi mötte steg termometern upp till nästan tio grader. När jag kom till med tåget var det något helt annat som mötte mig. har vi verkligen fått pulsa i höga snödrivor hemma i min förort. Vilka temperaturer som möter mig nu när jag ska åka upp till kan jag bara ana. De här stora klimatskillnaderna gäller inte bara temperatur och väder. Vi kan se lika stora skillnader i ekonomiska förutsättningar runt om i vårt land. Vissa orter har redan drabbats väldigt hårt, medan andra än så länge bara har sett början. Även om vi självklart måste se med öppna ögon på de allvarliga effekter som lågkonjunkturen för med sig, är det också viktigt att vi vågar se de solglimtar som ändå skymtar fram mellan molnen. Jämfört med de flesta andra länder i och utanför har vi gått in i lågkonjunkturen med väldigt goda förutsättningar. Tack vare högkonjunkturen och de åtgärder som regeringen har vidtagit kunde vi när bubblan sprack konstatera att redan då hade 180 000 fler personer fått ett arbete att gå till. Vår statsskuld har sjunkit i rekordsnabb takt, inte minst tack vare de försäljningar som gjordes i rättan tid. Det gjorde att vi hade överskott i statens finanser stora nog att redan i den ordinarie budgeten kunna satsa för att ännu fler skulle kunna komma i arbete. Vi har kunnat satsa på både efterlängtade och nödvändiga åtgärder i till exempel barnomsorg och fortbildning och på investeringar i infrastruktur och forskning. Dessutom har vi sett till att göra det lättare för till exempel sjukvårdsbiträden, busschaufförer, poliser och andra med vanliga inkomster att leva på sin lön. Minst lika viktigt är att vi inte har satt sprätt på alla pengar. blev det tydligt att det behövdes göras ännu mer för att mildra effekten av finanskrisen. Därför har vi också tagit beslut om åtgärder för ytterligare 8 miljarder som är särskilt inriktade på jobb och omställning. Jag tillhör dem som tyckte att det var roligt när gick vidare till final i med sin sköna retrosoullåt Snälla, snälla även om jag har hört att en del tycker att den är tjatig. Men fler än jag tycker nog att det är ännu tjatigare när oppositionen drar i gång med sin klagolåt: mera, mera, mera, mera. Socialdemokraternas motion med anledning av konjunkturläget, som vi behandlade här , är bara ett exempel på hur de låter. som vi får höra ständiga påståenden om att regeringen inte gör något kan vi i deras motion läsa en tabell där de först listar regeringens förslag och sedan i ruta efter ruta beskriver sina egna åtgärder med orden: Ja, men mer, ja, men mer, ja, men mer. Kanske har insett att denna argumentation inte riktigt håller och inte är trovärdig, för har vi börjat höra ett nytt mantra som går ut på att vi spenderar för mycket. Det påstås att vi lånar till skattesänkningar.