prot · GW0995 · 2009-04-01 00:00:00 — 2: 111 s, 19 v, 16 mp Frånvarande: 19 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 3 mp Punkt 3 (Skatteflyktslagen) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 145 för res. 3 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 m, 26 c, 23 fp, 22 kd För res. 3: 110 s, 19 v, 16 mp Frånvarande: 20 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 3 mp Punkterna 421 Kammaren biföll utskottets förslag. SkU23 Allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastighet Punkt 1 (Företagande och investeringar, allmänna frågor) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 168 för utskottet 111 för res. 1 19 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 m, 26 c, 23 fp, 22 kd, 15 mp För res. 1: 111 s Avstod: 19 v Frånvarande: 19 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 4 mp Punkt 17 (Skattevillkoren för boendet) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 151 för utskottet 145 för res. 3 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 m, 26 c, 23 fp, 20 kd För res. 3: 110 s, 19 v, 16 mp Frånvarande: 20 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 4 kd, 3 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde NU20 Ändring i lagen om elcertifikat Kammaren biföll utskottets förslag. CU19 Könsneutrala äktenskap och vigselfrågor Yrkanden: 1. utskottet 2. res. (kd) 3. utskottets förslag med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. C7 (m) Förberedande votering: 23 för res. 14 för mot. 261 avstod 51 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 261 för utskottet 22 för res. 16 avstod 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 67 m, 25 c, 23 fp, 19 v, 16 mp För res. : 1 c, 21 kd Avstod: 15 m, 1 kd Frånvarande: 19 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 3 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. 13 § (forts. från 10 §) Naturresursfrågor och vattenrätt (forts. CU21) 104 () replik: Jag tyckte att lite grann raljerade över att reserverar sig, kanske i onödan, eftersom kommer med ett betänkande är det sagt. Visst kan man se det så, men när vi säger att vi inte tycker att regeringen tar frågorna på allvar handlar det inte bara om utredningsprocessen utan också om vad man är beredd att göra. När det gäller vattendomarna skulle det, enligt den uppgift jag har, med nuvarande resurstilldelning hos Kammarkollegiet ta att gå igenom dem. Jag har inte sett någon antydan till att regeringen har för avsikt att öka resurserna hos Kammarkollegiet. Har någon annan information så att vi kan se verklig verkstad på det området? 105 () replik: Jag får be om ursäkt ifall uppfattade det som att jag raljerade. Det var snarare ett påpekande om att regeringen verkligen tog allvarligt på dessa frågor och också låg långt framme. Det kommer ett utredningsbetänkande , och eftersom det är så nära i tiden känns det ganska logiskt att vänta och se vad man kommer fram till. Därmed blir det per automatik en koppling till vad man är beredd att göra. När man har analyserat problemet i utredningen får man utifrån den problembilden se vad man måste göra. Jag tycker att det är helt fel att nu föra ett hypotetiskt resonemang om hur det skulle ta. Naturligtvis finns det även i detta en prioriteringsordning beträffande vad som är mest nödvändigt att göra, och sedan får man göra det . Jag förstår att man inte kan ändra alla vattendomar. Jag utgår från att man utifrån något slags prioritering kommer att ändra de vattendomar som det är nödvändigt att ändra. 106 (): Mina allianskolleger har gjort väldigt bra ifrån sig och berättat om vad som står och vår inställning. Vi avvaktar i varje moment regeringens utredning. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Offentlig upphandling Föredrogs finansutskottets betänkande 2008/09:FiU29 Offentlig upphandling. 107 (): ska vi debattera något som i olika grad rör oss alla. Vi är som medborgare ofta i kontakt med kommuner och landsting, som patienter i vården, som elever i skolan eller genom barn- och äldreomsorg. Inköp och tjänster över en viss summa inom dessa områden måste enligt lag föregås av en upphandlingsprocess. betänkande FiU29 behandlar motioner om offentlig upphandling från den allmänna motionstiden . Det rör sig om ett antal olika ämnen, till exempel hälso- och sjukvård, miljöhänsyn och åtgärder mot diskriminering. Vi har som konsumenter och skattebetalare rätt att ställa krav på både kvalitet och insyn i den offentliga upphandlingen. Vi strävar alla efter ett kostnadseffektivt och rättssäkert system, som ger skattebetalarna valuta för pengarna. Kommuner och landsting har bland annat till uppgift att tillgodose invånarnas behov av service i olika sammanhang. Den service som erbjuds ska vara av hög kvalitet. Det är vi alla överens om. De lagar som den offentliga upphandlingen lyder under ger oss även en möjlighet att ta hänsyn till miljö och etiska aspekter. Det är en möjlighet som några av dagens motioner behandlar. Som medlemmar i har vi även att förhålla oss till de europeiska regler och bestämmelser som finns där gällande konkurrens och förhindrande av kartellbildningar. Våra skattepengar måste användas på ett ansvarsfullt sätt, och det är av stor vikt att upphandlingen sköts efter konstens alla regler. Detta kan inte sägas nog . Totalt finns det i betänkandet 52 motioner och 11 reservationer från Socialdemokraterna, . 108 (): Jag yrkar bifall till reservationerna 5, 9 och 10. Kommuner, landsting, regioner och staten upphandlar varor och tjänster för . Rätt använd kan offentlig upphandling utgöra ett kraftfullt instrument för att främja viktiga samhällsintressen och att det ställs befogade krav på dem som levererar varor och tjänster. Vi socialdemokrater vill stärka möjligheten att använda den offentliga upphandlingen som ett verktyg för att tillgodose angelägna samhällsintressen. Vid tidigare debatter har jag tagit upp att offentlig upphandling kan vara ett kraftfullt instrument för att se till att det upphandlas miljömässigt bättre varor. har jag tänkt ta upp frågor om krav på kollektivavtal vid upphandling, facklig insyn och påverkan vid upphandling, sociala hänsyn vid upphandling, förtydligande i lagstiftningen angående relationer mellan kommuner och kommunala bolag samt att undanta vård- och omsorgstjänster från lagen om offentlig upphandling. När det gäller möjligheten att kräva kollektivavtal vid offentlig upphandling anser vi socialdemokrater att nuvarande upphandlingslagstiftning är bristfällig och behöver förändras för att motverka social dumpning och för att trygga goda arbetsvillkor för anställda hos leverantörer och underleverantörer. Två konkreta åtgärder bör vidtas , dels införandet av ett krav på kollektivavtal vid upphandling, dels en svensk ratificering av 94. I denna konvention slås fast att offentliga myndigheters upphandling ska innehålla klausuler som garanterar arbetare löner, arbetstid och andra arbetsvillkor som inte är mindre förmånliga än de som finns i kollektivavtal för samma arbete i den typen av bransch. En ratificering av 94 skulle liksom ett krav på kollektivavtal vid upphandling kraftigt förbättra möjligheterna att motverka social dumpning, eftersom företag som konkurrerar med hjälp av dåliga villkor för sin personal då skulle vara utestängda från offentliga upphandlingar. Sammanlagt tio EU-länder har skrivit under konventionen, så det förefaller osannolikt att det numera skulle finnas några EG-rättsliga hinder för en ratificering av konventionen i . Den nuvarande lagstiftningen om offentlig upphandling ger inte heller fackliga organisationer insyn och påverkansmöjligheter vid upphandling i tillräcklig grad. Fackliga organisationer besitter ofta en stor kompetens som kan komma till nytta vid upphandlingar, så att onödiga misstag kan undvikas på ett tidigt stadium i upphandlingsprocessen. Reglerna möjliggör att upphandlande enheter tar sociala hänsyn i sina upphandlingar. bör tydliggöra de möjligheter som finns. Man kan bland annat ställa villkor som innebär att uppdragstagarna anställer arbetslösa, främjar jämställdheten och mångfalden eller anställer ett större antal personer med funktionshinder än vad som egentligen krävs enligt nationell lagstiftning. Det innebär att till exempel kommuner som har ett stort ansvar för sysselsättningen av olika grupper och dessutom betalar försörjningsstöd kan använda de möjligheter som finns för att bereda människor meningsfull sysselsättning som kommunala behov tillgodoses. Staten måste förtydliga lagstiftningen i relationen mellan kommuner och kommunala bolag. De så kallade Teckalkriterierna, som fastslagits av , medger undantag från upphandlingsreglerna för företag som på ett visst sätt är knutna till den upphandlande myndigheten. saknar lagregler om sådana undantag, och Regeringsrätten har i ett avgörande funnit att Teckalkriterierna därför inte kan tillämpas. Eftersom inte har några sådana undantag tvingas kommuner och landsting upphandla egen verksamhet som de har valt att driva i bolagsform. Följden kan vara att kommunerna tvingas omvandla kommunala bolag till förvaltningar eller driva bolagen i kommunalförbunden i stället. finns det exempel från andra EU-länder, bland annat , på att man har infört regler om Teckalkriterierna i lagstiftningen. Vi anser att regeringen bör se till att samma typ av regler införs även i . Dessa kriterier bör tas in i lag, så att kommuner och landsting inte tvingas upphandla egen verksamhet som man har valt att driva i bolagsform. Den borgerliga regeringen har infört en lag om valfrihet och menar att den ska öka mångfalden bland utförare av vård- och omsorgstjänster. Det viktiga för oss socialdemokrater är dock inte att vårdföretagen ges så stort spelrum som möjligt, utan att medborgarna kan få tillgång till vård- och omsorgstjänster som tillgodoser deras behov. Vi anser inte att den borgerliga valfrihetslagen är rätt sätt att nå detta mål. I stället vill vi att kommuner och landsting ska ta med medborgarnas behov, tillgänglighetsaspekter och ekonomiska överväganden när man väljer vilka utförare som ska bedriva den skattefinansierade välfärdsverksamheten. Detta görs bäst genom att undanta vård- och omsorgstjänster från upphandlingsreglerna och i stället se till att alla aktörer, privata såväl som offentliga, ideella organisationer, personalägda enheter och kooperativ kan delta i utförandet av dessa tjänster på likvärdiga villkor. Självklart ska arbetsgivaransvaret upprätthållas med kollektivavtal i all verksamhet, säkerställande av meddelarfrihet för personalen, rätt till kompetensutveckling och goda arbetsvillkor i övrigt. För att undvika att ett fåtal internationella vårdkoncerner får en dominerande ställning inom svensk sjukvård och slår ut mindre aktörer bör sjukvården undantas från lagen om offentlig upphandling. Det är illa att den borgerliga regeringen är passiv i dessa frågor och inte över huvud taget tog upp de frågor som vi nu för fram när nya upphandlingsreglerna föreslogs . kan ändra på detta. 109 (): Jag ska börja med att yrka bifall till reservationerna 3 och 5. I detta motionsbetänkande tas en mängd olika frågor upp när det gäller lagen om offentlig upphandling. Vi från har på flera områden pekat på brister som vi anser finns i lagen om offentlig upphandling. När det gäller miljöhänsyn finns möjligheter att i upphandlingen ta miljöhänsyn, men det är inte tillräckligt för att kunna ta den hänsyn som vår natur kräver. Det är också en brist på kunskap om den offentliga upphandlingen hos de lokala enheter som använder sig av lagstiftningen när de gör upphandling. Detta är ett område där alla partier är överens om vikten av att ta miljöhänsyn. Vi har också alla ett arbete för att se till att man använder sig av de möjligheter som finns. För är en av de viktigaste frågorna kraven på sociala hänsyn och kollektivavtal vid upphandlingen och att man också ratificerar . Föregående talare tog upp väldigt mycket på det här området, och jag ansluter mig till det föregående talare sade om detta. Det är oerhört viktigt att se till att man motverkar social dumpning. I det fallet är lagstiftningen bristfällig i och med att man inte har kravet på kollektivavtal. Det är också viktigt att vi nu ratificerar . Den argumentation som majoriteten har för att vi nu ska avslå att ratificera är att det finns en osäkerhet på rättsområdet. Det är orimligt att göra den tolkningen med så många EU-länder som har ratificerat konventionen. Det borde vara självklart att också vi i ratificerar den. Det finns också andra områden som vi tycker är oerhört viktiga. Det gäller frågan om kundvalssystemet i kommunala verksamheter. Vi har sett att den sittande regeringen alltmer lägger fram förslag som innebär ökat användande av kundvalssystem och fri etableringsrätt. Det är väl inte okänt för kammaren att vi från sida är motståndare till att man lägger över den offentliga verksamheten. Vården är det allra viktigaste och inte en oerhört bred valfrihetsreform där man ska välja mellan olika utförare. Det är vården och behovet av vården som ska vara perspektivet. Där man har marknadsanpassning med kundvalssystem är det snarare så att vården blir satt på undantag. Det är framför allt medborgarnas behov, tillgänglighetsaspekter och ekonomiska överväganden som bör ligga på den kommunala sektorn. Detta är saker som har tagits upp och debatterats i många olika sammanhang. Det är kanske inte den fråga som allra närmast ligger på finansutskottet. Vi har debatterat den i andra sammanhang och kommer att återkomma till frågan. Jag ska beröra ytterligare en fråga i betänkandet. Det gäller den lokala upphandlingen och små och medelstora företags möjligheter att medverka vid upphandlingen. Oavsett vad lagstiftning och lagen om offentlig upphandling innehåller kan man vid studier konstatera och det har gjorts ett flertal studier att små och till och med medelstora företag säger att de anser att regelverket är alldeles för krångligt. Det är svårbegripligt och ogenomträngligt. De anser att reglerna är svåra och problematiska. Vi anser att man måste ta ett stort ansvar för den här problematiken och ta den på allvar. Den offentliga upphandlingen rör sig om så oerhört betydande belopp. Om små och medelstora företag drar sig för att vara med vid upphandlingen för att de tycker att regelverket är för svårt måste man göra förändringar så att småföretag får en bättre möjlighet att delta i upphandlingarna. Det gäller också att se till att villkor och krav som ställs i förfrågningsunderlaget står i proportion till kontraktets storlek. Detta är en fråga där jag vet att vi egentligen inte har några principiella skillnader mellan partierna. Vi anser alla att det är viktigt att små och medelstora företag kan delta i upphandlingarna. Men det räcker inte med att vara överens på det principiella planet. Vi i anser att man också måste vidta åtgärder. Jag ska avslutningsvis beröra en fråga som har varit uppe väldigt mycket i debatten i , och ordföranden som kommer från länet har säkert kunnat följa debatten. Det har handlat om våra barns skolmat. Debatten har gällt den nötfärs som barnen i äter. Den köttfärs som de får i skolan inhandlas och tas till från . Här har det varit en väldig stor debatt. Det har givetvis funnits väldigt många upprörda föräldrar och starka miljöaspekter. Är det verkligen rimligt att man i äter skolmat som egentligen kommer från ? Det är också en viktig signal till våra ungdomar när det gäller miljöhänsyn. Debatten har varit intensiv om det är lagen om offentlig upphandling som har gjort att man har ställt kraven så att man har varit tvingad att köpa köttfärsen från . Vi som kan lagstiftningen vet att det inte är lagen om offentlig upphandling som varit problemet i det här fallet. Det har varit när det gäller vilka krav man ställer, vilka specifikationer som finns och hur man använder miljöhänsynen, som man har möjlighet att göra, som det har brustit. Jag vill med det poängtera att det inte räcker med att ha en lagstiftning. Det gäller också att se till att den tillämpas och att kunskaperna om hur man kan använda sig av den blir större. Det tjänar inte någon att det blir missförstånd i debatten, som det har varit hemma i länet . Men jag instämmer principiellt med alla upprörda föräldrar och ungdomar. Det är inte rimligt att man har det på det här sättet. 110 (): Så står vi då här igen. samlas vi i denna kammare för att debattera lagen om offentlig upphandling, och jag har även fått rollen att försvara denna lag. Varför har vi lagen om offentlig upphandling? Om man ser på motionsfloden med 52 motioner verkar det som att det är en lag som är älskad av ingen. Det blir väl så ibland med en del lagar. Man hittar alla felen i den. Man tycker att den är krånglig, att den inte är tillräckligt omfattande eller att den är för omfattande, och att den styr fel saker. Det är viktigt att komma ihåg varför vi har lagen om offentlig upphandling. Det är för att sätta konsumenten och framför allt skattebetalaren, den som nyttjar våra välfärdstjänster, i centrum. Lagen om offentlig upphandling är till för att våra skattebetalare ska få maximal välfärd för varje skattekrona. Men den är också till för att vi ska ha ett rättssäkert system. De som är leverantörer till offentlig verksamhet ska kunna få tävla om de olika orderna på lika villkor. Det är väldigt lätt när vi talar om offentlig upphandling att ta upp fall som till exempel barnen i som äter biff från . Men här är det viktigt att komma ihåg att välstånd bygger på frihandel. Det har vi allihop lätt för att säga i våra hyllningstal. Men frihandeln testas den gång då en utländsk produkt står mot en svensk och en utländsk leverantör står mot en svensk. Jag tror att det är viktigt att vi inte hemfaller åt någon kortsiktig handelshindrande nationalism där jag som är från Lohärad alltid ska äta Lohäradskött och så vidare. Det är viktigt att vi har den grunden med oss. Lagen om offentlig upphandling har vi för att vi ska få maximal välfärd för pengarna och för att vi ska ha ett rättssäkert system. har majoriteten i utskottet ganska bryskt avslagit de 52 motioner som är lämnade. Jag har dessutom varit med och yrkat avslag på ett antal motioner som har kommit från bänkgrannar i mitt eget parti. Men vi gör hänvisningen dels till att vi hade den här debatten så sent som , dels till att vi har en antagen lag om valfrihet som faktiskt behandlar många av de frågor som är uppe i betänkandet. Vi hänvisar också till , som bereds i . Men jag instämmer med i ett tidigare inlägg; lagen är en sak och tillämpningen en annan. Där är det viktigt att de som har att följa den fina lag som vi har stiftat här i kammare har kunskapen och att vi ser till att de förstår att använda den. Jag kan konstatera när man får önskelistan med de 52 motionerna att många av dem leder just till det som varnade för. Man sade att lagen var för omfattande, för svårgenomtränglig, för snårig och till och med obegriplig. Saken är den att det bästa kan bli det godas fiende. Alla sådana här tillägg och saker och ting kan förhindra att vi får ett enkelt system som gör det möjligt att uppnå de goda målen, som vi antagligen är överens om att lagen om offentlig upphandling ska bidra till. Det handlar om att få maximal välfärd för pengarna och ett rättssäkert system. Med denna motivation yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. 111 (): har på ett föredömligt sätt beskrivit lagen om offentlig upphandling och vad den syftar till, så jag tänker inte göra detsamma. Jag vill ändå beröra några av de saker som tas upp i den mängd av motioner som vi behandlar i betänkandet. Det gäller inte minst det som handlar om lagen om valfrihet. I de motioner som är skrivna och som vi behandlar finns det många goda tankar om hur vi ska göra det bättre för den enskilda, för medborgaren och för patienten ute i våra kommuner som är beroende av våra välfärdstjänster. Det är precis det som lagen om valfrihet som började gälla och trädde i kraft är till för att uppfylla. Runt om i våra kommuner och landsting jobbar man nu för fullt med att se till att det här kommer i kraft så att den som är beroende av vården utifrån sina egna förutsättningar och sina egna behov kan få den tjänst som han eller hon behöver. Jag tror att lagen om valfrihet på ett mycket bättre sätt än lagen om offentlig upphandling kommer att göra det möjligt att bemöta det. Jag ska kort beröra en motion som handlar om att ställa tydligare miljökrav. Det är viktigt att vi genom lagen om offentlig upphandling kan ställa miljökrav. Det är möjligt . Men det är inte säkert att tydligare regler och detaljeringar skulle göra det ännu bättre. Däremot är det, precis som har sagts tidigare, viktigt att vi tar till vara lagens möjligheter. En annan viktig del som detta handlar om är hur vi som stat nyttjar möjligheterna. Jag är stolt över att vi har sett till att vi i de nya riktlinjer som finns för våra myndigheter ställer kravet att man inte som det tidigare var bara ska sikta på att av de bilar som man hyr eller köper in ska vara miljöfordon utan att alla ska vara miljöfordon så långt det är möjligt. Det är ett rimligt krav att ställa, och det kravet går också att ställa. Jag ska också kort beröra en motion som är angelägen och som handlar om tolkverksamheten. Den situation vi har är inte bra. Om du i en situation till exempel i en domstol eller inom sjukvården har behov av tolk får du inte alltid den kvalitet som du har rätt att kräva och som gör att du kan nå ända fram och få den behandling och den rättvisa bedömning som du har rätt till. Men det kommer vi inte åt genom lagen om offentlig upphandling. Det handlar om att det måste finnas fler tolkar och att de måste ha rätt kompetens. Där finns det mycket att göra, men jag yrkar avslag på den motionen liksom på alla andra eftersom det inte är där vi löser det problemet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 15 § Regeringen och krisen Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2008/09:FöU6 Regeringen och krisen (framst. 2008/09:RRS5). 112 (): Då har vi återigen en skrivelse från , som har synpunkter på regeringens krishantering. Jag tror att det är sjätte gången i rad som kommer och har synpunkter på hur regeringen hanterar civila kriser. Det har handlat om vattenförsörjning, om elförsörjning med mera. Den här gången handlar det mer om det övergripande sektorsansvaret, som man från sida inte tycker svarar upp mot de krav som man vill ställa på regeringen. Detta har delats in i olika delar. För vår del och vår del är då Socialdemokraternas, och del har vi fem olika reservationer på de här områdena där vi instämmer i kritik och tycker att regeringen bör återkomma med förslag och tala om vilka åtgärder den har vidtagit för att uppnå en civil säkerhet som vi alla eftersträvar. Jag tänker inte yrka bifall till alla dessa fem reservationer utan jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation nr 1. Den handlar om försöksverksamheten på det som går under namnet Gotsam. Det är en sexårig försöksverksamhet på initiativ från en socialdemokratisk regering, , där olika myndigheter både samverkar lokalmässigt och har ett övergripande informationsansvar gentemot varandra för att uppnå den översyn som krävs och för att helt enkelt hjälpas åt. på har gjort en gedigen genomgång av försöksverksamheten och har bara lovord att komma med. Det handlar naturligtvis om att olika organisationer har olika myndighetsvanor. Det handlar om att lära känna varandra och hitta arbetsmetoder så att man vet vad den andra gör och framför allt om att få ett bra samarbete. Den delen har sagt att man har lyckats bra med. Men har också haft åsikten att det har tagit att uppnå denna samverkan och få ett gott resultat.