prot · GX0949 · 2009-12-14 00:00:00 — Inom ramen för regeringens stora arbetsmarknadspolitiska satsning Lyft pekas kulturarvsuppdrag ut som ett betydelsefullt område. Regeringen har också givit besked om att kommer att satsas fram , totalt således till det kyrkliga arvet . Den tredje av alliansregeringens prioriteringar handlar om bättre villkor för den nyskapande kulturen. Låt mig först nämna de sänkningar av inkomstskatterna som den nuvarande regeringen har genomfört. Låg- och medelinkomsttagare får mer kvar på kontot än de skulle ha haft utan våra skattesänkningar. Jobbskatteavdraget omfattar självklart inte bara dem som konsumerar eller, som jag gärna kallar det, investerar i kultur utan även dem som skapar den. Alla har glädje av de sänkta skatterna. har vi också stärkt de så kallade allianserna, till exempel stöd och utveckling för skådespelare, dansare och musiker, och ökat anslagen till de fria teater- och dansgrupperna. Det var en diskussion om att utöka antalet allianser till ännu fler yrkesområden. Det kan måhända vara nödvändigt , men man kan notera att vi har byggt ut allianserna till att omfatta musikområdet, vilket inte fanns tidigare, liksom dansområdet som fått ett rejält tillskott. Vi föreslår i kulturpropositionen också att Kulturbryggan inrättas efter det att Framtidens kultur, som betytt mycket för den nyskapande kulturen, upphör. avsätts i Kulturbryggan, och tanken är att de ska matchas med från andra finansiärer, offentliga eller privata. I många kommuner och landsting sveper om inte en gigantisk kulturvåg så i alla fall en insikt om att kulturen också bidrar till att skapa attraktion och tillväxt. Det finns på allt fler håll ett starkt engagemang för att utveckla kulturlivet. Det är viktigt att ta vara på. För att flytta kulturen närmare medborgarna och öka det lokala och regionala inflytandet vill vi införa en ny modell för fördelning av statens stöd till kulturen. Vi är övertygade om att detta kommer att leda till att allt fler blir delaktiga och vill ta ansvar. Statens roll blir den konstruktiva samarbets- och samtalspartnern som ska säkerställa hög kvalitet och tillgång till kultur i hela landet. Genom att betona just kvalitetens betydelse i de nya kulturpolitiska målen understryks statens roll och ansvar. Vi vill också utveckla dialogen med ideella och idéburna organisationer som i hög grad bidrar till människors skapande och ett rikt kulturutbud i hela landet. Jag skulle kunna fortsätta räkna upp tidigare reformer, satsningar och andra förbättringar som regeringen genomfört och nya satsningar som vi föreslår i kulturbudgeten. Jag skulle dock vilja lyfta blicken något och tala en del om det som skiljer oss åt, det som den verkliga konflikten mellan och vänsterexperimentet handlar om. Vi vågar ompröva, förändra och förnya. Vi vill ha en politik som skapar goda förutsättningar för kulturlivets utveckling. Den politik som formades är inte särskilt anpassad för dagens förhållanden och än mindre för framtidens. Den rödgröna oppositionen påstår nu gärna att de har eller hade mer pengar till allt, även till kultur. Men erfarenheter från perioder då de faktiskt hade ansvaret ger inget starkt stöd för den uppfattningen, och, vad värre är, det fanns inte heller mycket vilja till nytänkande. Alliansregeringen har faktiskt satsat mer på kulturen. Och det verkar också hör och häpna som om vi lyckats göra kulturen till en valfråga. Det lyckades aldrig ni med. Kulturens andel av statsbudgeten har aldrig varit högre än under den innevarande mandatperioden. Än viktigare är emellertid att vi vågar ompröva, förnya och förändra. Vi satsar på det som är allra viktigast. Alliansen vill att kulturen utvecklas. Oppositionen verkar helst vilja att allt ska förbli vid eller återgå till det gamla. Återställare kallas det ibland, och det brukar inte förknippas med något särskilt bra. Vi i alliansen vill att fler ska ta del av kulturen. Oppositionen vill att det ska vara som . Alliansen blickar framåt, och oppositionen ser drömskt bakåt. Jag är ändå generös när jag bakar ihop de tre oppositionspartierna och hänvisar till dem gemensamt. Deras motioner visar nämligen att de står långt ifrån varandra betydligt längre än vi någonsin gjorde i opposition. väntar vi med spänning på om det blir några klargörande svar i dagens debatter. Än har vi inte sett några. I detta anförande instämde (). 33 () replik: Detta är ett tillfälle jag gissar att kulturministern sett fram emot : att få summera en hel mandatperiod när hon nu ska debattera sin fjärde kulturbudget. Jag hade väntat mig att det skulle vara såväl pukor och trumpeter som mycket stolthet och glädje, men när jag hörde hur tomt det var, hur lite om den egna politiken och vilka torftiga exempel på framsteg kulturministern tog upp blev till och med jag överraskad. Det mest konkreta jag hörde kulturministern säga var att museerna har satsats på. Museerna är ett av de tre prioriterade områdena barn och unga, kulturarvet och den nyskapande kulturen, om jag ska jag hjälpa kulturministern med en påminnelse. Man ska veta att museerna kostar 1 200 miljoner. Av dessa är 33 miljoner ren bokföring där konton har flyttats från försvaret till kulturbudgeten. Det innehåller inte en enda ny person eller en enda ny krona i statsutgift. Verkligheten är att museianslaget inte har ökat i takt ens med inflationen då har haft ansvar för budgeten. Detta är vad kulturministern håller fram som sin stoltaste insats. Det avslöjar mycket. När det gäller den nyskapande kulturen: i skattesänkning gör att människor nu kan köpa kultur. Jag ska berätta för kulturministern att det nu kl. 9.30 kom ett pressmeddelande från Arbetsförmedlingen där det stod att sysselsättningen bland kulturarbetare minskar . Det är alltså efter att finansministern har proklamerat en uppgång i konjunkturen. Då minskar den . Den politik för att stärka kulturarbetarna och deras arbetsmarknad som ni har jobbat med har Arbetsförmedlingen deklarerat havererad. Den har inte fungerat. Den har inte lett till fler jobb utan till färre. 34 Kulturminister () replik: Det är klart att jag ser fram emot denna debatt. Jag är oerhört stolt. Det fanns en gång en författare som i alla fall tidigare stod Socialdemokraterna rätt nära, nämligen . Titeln på en av hans böcker börjar Alltid mer, aldrig nog. Och så är det väl med er också vad man än säger är det för lite, och det är fel. Även om jag skulle lägga fram som jag hade hittat någonstans skulle oppositionen och framför allt säga: Det är inte nog. Det är för lite. Det visar på bristande vilja. Jag är alltså inte ett dugg förvånad över dessa synpunkter. Flera av mina kolleger har lyft fram olika delar av det vi föreslår i budgeten, och det finns ingen anledning för mig att upprepa allt de har sagt. Men vi kan tala om museerna. Jag ser att oppositionen har lite olika bud, men det man tycker ska gå till museerna för att några av dem ska kunna återinföra det man kallade fri entré ligger runt 2425 miljoner. Det finns inget som heter fri entré; det är alltid skattebetalarna som ska lägga ut pengarna. 2425 miljoner är mycket pengar, men de räcker ändå inte. har visat att det skulle behövas minst 6070 miljoner för att återinföra fri entré. Kostnaden är denna. Pengarna räcker ändå inte till någon form av fri entré. Vi har satsat närmare 100 miljoner. De pengarna går tillbaka till museerna så att de kan bygga bra utställningar, fortsätta att arbeta med sitt pedagogiska arbete och forska. Därmed blir det också en ytterligare satsning på forskning på . Den satsning som ni är så stolta över var underfinansierad redan då. När man diskuterar utvecklingen och förändringen av antalet besökare tror jag att man rör ihop siffrorna. Det är på de kommunala museerna som det kommer färre barn och unga, inte på de statliga. 35 () replik: Jag dristar mig till det enkla konstaterandet att när kulturministern ska summera , välja ett prioriterat område och sitt mest skrytiga exempel, väljer hon ett område där det inte har ökat ett endaste dugg. När jag stillsamt påpekar detta och då har jag inte berättat om alla effekterna på museerna på grund av minskningar får jag höra att oppositionen aldrig är nöjd och vill ha miljarder till allt. Inte ens miljarder är oppositionen nöjd med. Men, snälla kulturministern, är du nöjd med att museerna står och stampar där de var ? Dessutom har de blivit av med Accesspengarna. Du har avskaffat dem. De var på . är de , , och eller vad man nu räknar med i dina läger. Du är stolt över dessa neddragningar, och jag kan inte förstå det. Jag skulle vilja ha en kulturminister i som slåss för kulturen, som vill ha mer pengar, som vill göra fler saker, som brinner av otålighet för allt som kan uträttas. har vi en kulturminister som säger att inflationen har gjort att det finns några kronor till. De är visserligen inte tillräckligt många för att hålla jämna steg med vad som behövs i anslagen för att behålla personalen och locka folk att besöka samlingarna, men hon är så nöjd ändå därför att finansministern har gett pengarna till skattesänkningar. Det är en håglös och oambitiös attityd för att komma från en kulturminister. Det sker dessutom i ett läge med exploderande arbetslöshet bland kulturarbetare och när regeringen satsar pengar på konjunkturstimulanser: putsa simbassänger och anställa hembiträden på . Kulturministern försöker inte ens få loss pengar för att vårda kulturarvet, för ett Accessprogram för museernas samlingar, få fart på kulturarvet. Där är det walkover från kulturministern i regeringsarbetet. Alla vi som hade förväntningar på att få en engagerad kulturminister som stödde , som brann för de fria grupperna, som talade väl om vården av kulturarvet, sitter nu med en liknöjd kulturminister som är stolt över att saker och ting backar tillbaka. Jag är besviken. 36 Kulturminister () replik: Jag vet inte om hade varit nöjd med mig om jag skulle ha varit nöjd med mig själv. Jag tror att det skulle vara tvärtom. Det hör väl till rollen att man ska anklaga någon för att inte vara engagerad. Jag tror inte att jag har hört någon jag har mött i den här sektorn säga att jag inte är engagerad i kulturen. Men vi kan se på vad som hände under som kulturminister. Det var inte särskilt mycket. Det blev inte särskilt mycket mer pengar. Accessmedlen, som förvisso var viktiga, var ett förslag vi också stödde. Det var en tvåårig satsning. Vi kan vara glada åt den, men den var tvåårig. Den skulle ha upphört . Jo, det var faktiskt så! Vi har förstärkt satsningen att gälla med . Sedan kommer också satsningen inom Lyft. Jag ska försöka besvara frågorna i den mån jag hinner. Först var det kulturskaparnas arbetsmarknad. Det är klart att det är bekymmersamt, som det är för många andra människor i . Alla prognoser visar, tyvärr, att även om ekonomin vänder tar det tid innan det märks också på arbetsmarknaden. Siffrorna som kom från Arbetsförmedlingen Kultur överraskade ingen. Vi kände till att detta skulle ske. Det är också därför vi har gjort de extra satsningarna i budgeten. Låt mig upprepa några. Det blir nya medel till . Allianserna har byggts ut tidigare , och fortsätter att byggas ut med ytterligare pengar till . Centrumbildningarna får 10 miljoner och 10 miljoner ytterligare året därpå. Det är just för att de hjälper till att hitta nya jobb. Skapande skola innebär pengar direkt till kulturskaparna. Det blir ett nytt ersättningssystem för konstnärer som ställer upp på statliga institutioner. Det fanns inte tidigare. Det blir ett nytt stipendiesystem som ska ge fler möjlighet att ta del av kulturbudgeten. Entreprenörskap är motvilligt accepterat av Vänstern och Socialdemokraterna. Arbetsförmedlingen Kultur är duktig och jobbar proaktivt. Vi värnar upphovsrätten. Det blir mer pengar i lönekuvertet. Det går också till kulturskaparna. Med detta vill jag ändå önska den förre kulturministern en god jul. 37 () replik: Jag ska börja med att glädja kulturministern med att jag skulle applådera om kulturbudgeten ökade med 1 miljard. Då vill jag att pengarna används i denna lågkonjunktur för offensiva satsningar för fler kulturjobb. Vi har i vår budget försökt att göra detta. Kulturministern sade att alla har glädje av skattesänkningar. Då måste jag göra kulturministern besviken och säga att det finns grupper som inte är glada av skattesänkningarna. Det är pensionärer, sjuka och arbetslösa. De har inte fått några förstärkningar. Det har varit tvärtom. Jag utläser, utifrån en fördelningspolitisk analys, att det tydligen är bara de som har höga inkomster och arbete som ska få tillgodogöra sig mer av kulturen i vårt avlånga land. Det är beklagligt. Jag skulle i det här sammanhanget ställa frågor. Det gäller pris- och löneomräkningen. Jag har haft förmånen att tidigare debattera dessa frågor med kulturministern. Jag har också utläst att det fanns ett visst löfte att förändra PLO-systemet så att sådana verksamheter som inte ingår, framför allt de fria grupperna, skulle få tillgodogöra sig pris- och löneomräkningen. Det finns en annan fråga där kulturministern också i ett tidigt skede avgav ett löfte, nämligen pensionerna. Det skulle bli en lösning på frågan om pensionerna till dansare och sångare. Vad har kulturministern tänkt göra för att agera för att det blir en varaktig lösning på frågorna? 38 Kulturminister () replik: Det är klart att det är bra att människor får mer pengar kvar i plånboken och på kontot efter skatt. Jag vet att Vänstern aldrig kommer att tycka att det är en god idé. Man vill hellre lägga beslag på mer av det som människor har arbetat ihop för att på politisk nivå avgöra vad pengarna ska användas till. Att vi har det högsta skattetrycket i världen räcker inte för och vänsteralliansen. Det kommer det aldrig att göra. Man vill alltid ha mer. Alltid mer, aldrig nog. Det är alltid intressant hur människor trots allt använder de pengar de får kvar efter att skatten har sänkts. Bland annat i SCB:s statistik har det framkommit att mer används till kultur, fritid och idrott. Det måste ändå vara något positivt. Att det sedan finns några grupper som inte har fått sänkta skatter kan möjligen vara beklagligt, men det är viktigt att få dem som arbetar att fortsätta att arbeta och ha mer pengar kvar. Det har också sin betydelse för konsumtionen. Pris- och löneomräkningen är en fråga som kan vara komplicerad för tittarna. Det handlar om procenttal fram och tillbaka. Men eftersom vi nu ska ha diskussionen: Ingen har fått mindre pengar. Alla har fått mer. Alla har fått mer pengar än inflationen. Dessa 1 ½ procent, som jag vet att återkommer till, är inte pengar som har försvunnit från kulturen. De finns kvar inom kulturbudgeten men läggs på annat som vi i alliansregeringen tycker är prioriterat. 39 () replik: Jag blir besviken på att kulturministern har en så cynisk uppfattning om att det är beklagligt att pensionärer inte jobbar, att sjuka inte jobbar och att arbetslösa inte jobbar. Problemet är att det är närmare 1112 procents arbetslöshet. Var finns jobben? Ska man skuldbelägga den enskilda individen? Du har inget arbete, alltså ska du inte ta del av någon kultur. Du är pensionär, och därför ska du inte få tillgodogöra dig detta. Nej, skattenivåer är inget självändamål. Det är någonting som vi gemensamt kommer överens om för hur vi ska organisera vårt samhälle. Du får antingen betala det själv eller så får du betala det genom en gemensam finansiering via skatteinkomsterna. Det är inget självändamål, utan det handlar om hur man vill bygga ett samhälle. Den här synen på skattesystemet handlar i grund och botten om solidaritet. Det handlar om att vi är solidariska med varandra. De som har mindre pengar ska ha samma möjligheter som andra som har mer pengar att ta del av kulturen. När det gäller PLO går systemet egentligen ut på att man ska få kompensation för de faktiska fördyringarna som har skett under det år som har gått. säger kulturministern att det inte har blivit mindre pengar utan att de har fått mer. Jo, de som är inne i systemet har fått mer pengar, men de har inte fått kompensation för fördyringarna. Det innebär faktiskt en urholkning, och detta var en synpunkt och åsikt som kulturministern delade när kulturministern var i opposition. Jag trodde faktiskt att detta var någonting som vi tillsammans kunde lägga kraft bakom när det gäller just kulturutövarna. 40 Kulturminister () replik: Vi får se räcker. Någon påpekade att vi har en kristid, och jag är också tvungen att påminna om det. Under den förra kristiden drog den socialdemokratiska regeringen, era tänkta samarbetspartner, ned kulturbudgeten minus och det gällde även public service som ni alltid värnar om i alla sammanhang. Vi har inte dragit ned kulturbudgeten. Den har ökat. måste vi komma till fakta, och det vägrar att göra. Jag vet inte hur jag ska kunna nå henne! Sedan tycker jag att det är svårt när beskyller mig för cynism när jag säger att människor måste ha rätt att kunna behålla mer av de pengar som de har tjänat ihop. Ingen har fått mer i skatt. Några har fått lägre skatt. Det tycker jag att vi ska glädjas åt. Sedan har vi en syn på att det är mycket vi ska betala gemensamt. Det är inget annorlunda . Det är därför vi också betonar välfärdsfrågorna. Det är inte så att kulturen har försvunnit. ligger nästan i topp på samtliga områden, och vi båda tycker att vi kan göra mer eftersom vi värnar kulturen. Det är inte så att kulturens andel har minskat. Det är faktiskt inte så. Cynism tycker jag däremot att det var när mellan 140 och 150 människor förtidspensionerades under den förra regeringen fast de kanske egentligen efter rehabilitering, om de hade fått någon, hade kunnat komma tillbaka till jobb. Det är cynism att inte värna arbetslinjen, inte låta människor komma till sin rätt och inte låta dem få rehabilitering. Det tycker jag är cynism. 41 () replik: I mitt anförande sade jag att Skapande skola naturligtvis är bättre än ingenting. Kulturministern är orolig därför att inte tror på , men jag vill försäkra nya lyssnare om att lägger exakt lika mycket pengar som alliansen och övriga partier gör på barn och ungdomar. Skillnaden är att vi förespråkar en annan form av satsning. Vi vill ha en satsning som bygger på ett nedifrånperspektiv och på ett lokalt, långsiktigt utvecklingsarbete där kommunens egna satsningar integreras och där man kan titta på det enskilda barnet. Jag tycker att Skapande skola inte är optimalt, och det är framför allt inte rättvist eftersom det är en viss peng som går till alla barn. Om man tittar i regeringens proposition Tid för kultur kan man se och jag vill påminna om det jag sade tidigare att skillnaderna är väldigt stora. När det gäller kulturvanor är skillnaderna störst mellan flickor och pojkar, mellan barn och unga från storstäder och från mindre städer samt mellan barn och unga med respektive utan funktionshinder. Av den anledningen tycker jag att Skapande skola inte erbjuder varje barn det de egentligen skulle ha nytta av eftersom deras förutsättningar är så olika. 42 Kulturminister () replik: Jag hörde vad sade i debatten tidigare. Hon sade att det var bättre än ingenting. Eftersom det före Skapande skola inte fanns några pengar fanns det väl ingenting till barnkultur då, och då är det ju bra att åtminstone de här pengarna finns som vi förhoppningsvis ska bygga ut till hela . Visst är det så, och det framhålls också, precis som läste upp, att det ser olika ut. Men de här pengarna är inte tänkta att bara vara till barnkulturen. Det är stimulansmedel till skolorna som ska bygga på det som redan görs, för det sker väldigt mycket. Vi kommer nog aldrig, hur mycket vi än jobbar, kunna åstadkomma en fullkomlig, total rättvisa där alla får efter behov och möjligheter. Det här är, tycker vi ändå, ett bra sätt att låta kulturen ta tydligare plats också i skolan. Därför är jag väldigt glad för de här pengarna även om det kan tyckas som att somliga kanske får mer än andra. När det gäller nedifrånperspektivet tycker jag att det är intressant. Jag har nämligen stor sympati för detta hos , men jag kan också konstatera att Socialdemokraterna har en lite annan uppfattning oavsett om vi talar om den här frågan eller om regionaliseringen, där de snarare odlar en viss misstänksamhet mot detta när man på lokal och individuell nivå både får ta ett större ansvar och visa ett större engagemang. Man ser ju helst att sådant här ska beslutas ovanifrån. Hur ni ska få ihop det här i era kommande alternativ som vi inte riktigt har fått ta del av i debatten vet jag inte. 43 () replik: Alla barn får inte lika mycket, och jag tycker att skillnaderna är väldigt stora. Jag tycker att alla ska läsa , därför att jag tycker att man ska vara lite kritisk när det ändå handlar om . Där kan man läsa att av landets ca 300 friskolor med elever i årskurs 79 har 108 sökt bidraget, det vill säga en tredjedel. 200 friskolor har alltså inte sökt de här pengarna, vilket betyder att barnen inte har fått de här pengarna. Om man sedan läser vidare i rapporten ser man också att långt från alla skolor har sökt pengar. Jo, förmodligen därför att det är väldigt besvärligt för skolorna att söka projektpengar år . Man ska hitta på vad man ska göra, man ska ansöka och man ska skicka in rapporter. Här står att lärarna har upplevt att tid har saknats för att planera och genomföra insatserna. Dialogen mellan samordningsfunktion, skola och kulturliv har varit bristfällig. Lärarna har upplevt att de saknar kompetens för att arbeta med kultur i skolan. Fler punkter finns i rapporten. Här står alliansen och är stolt över att man har lagt på någonting som egentligen inte fungerar väldigt bra. Jag vill att kommunerna tar större ansvar i de lokala satsningarna och kan göra bättre satsningar för alla barn oavsett om de går i en friskola eller inte. 44 Kulturminister () replik: Jag tycker också att det är märkligt att friskolorna inte har sökt i större utsträckning. Jag gläder mig åt att vi i har en sann friskolevän. Det är också en klar skiljelinje i det rödgröna vänsterexperimentet. Detta kan möjligen beror på att många friskolor har kultur som sitt speciella profilämne. Det kan vara en förklaring, för det är vanligare i friskolorna än i de kommunala skolorna. Det som läste upp kan uppfattas som ett bekymmer i en del skolor. Det är just därför det är så viktigt med de här pengarna. Trots att kultur, estetiskt lärande och estetiska ämnen är så tydligt utsatt i läroplanerna är det inte alltid så skolorna arbetar. Det var det som visade sig redan första året; man hade inte en vana att tänka på kulturfrågor och kreativa frågor och inkorporera dem på ett naturligt sätt i skolans arbete. Just därför var det otroligt viktigt. Jag har hört flera säga att det här är administrativt krångligt. Just därför har jag frågat både hos och på skolorna om man uppfattar det som krångligt. Nej, egentligen inte, säger man. Om man tycker att det här är besvärligt handlar det nog snarare om en motvilja mot att arbeta på ett nytt sätt. Det finns tyvärr i många skolor också. Men det är så viktigt att man gör det, för i det här ligger mycket av våra barns och vårt lands framtid. 45 (): Jag ska under anförandet uppehålla mig vid svensk film och dess möjligheter. Det är en viktig del av kulturpolitiken, minst sagt. är svensk film väl ansedd utomlands. Den bidrar till en positiv bild av och drar dessutom inkomster till vårt land. Svensk film får priser runt om i världen på olika filmfestivaler. Det finns stora förhoppningar om att en svensk film ska bli nominerad till det största av filmvärldens priser, nämligen en . kan man fundera på hur det här är möjligt. Svensk film dras med en ständig underfinansiering. kan bara ge bidrag till 14 filmer. Detta beror på att det inte finns pengar till fler filmer om inte filminstitutets andel av finansieringen ska bli alltför liten. Det borde vara betydligt fler om den långsiktiga kvaliteten ska kunna upprätthållas. Det borde göras ett 25-tal spelfilmer i vårt land. Då skulle vi ha potentiella Oscarsvinnare, eller i varje fall Oscarsnominerade, betydligt oftare än vad som är fallet.