prot · GW09114 · 2009-05-08 00:00:00 — Det som händer nu är att låginkomsttagare förmodligen kommer att få kommunala skattehöjningar därför att regeringen via vägrar att ge kommuner pengar som de behöver för välfärden. I stället säger man att kommunerna får klara av det själva. Väldigt många kommuner i landet styrs av socialdemokrater, som naturligtvis vill säkra välfärden, som inte vill säga upp lärare, som inte vill säga upp vårdbiträden eller undersköterskor. Då kommer de att få höja skatten. Då kommer den skatten att tas ut. Det kommer låginkomsttagarna att få vara med och betala. Det har gett med ena handen, herr talman, tar han tillbaka lika snabbt med den andra. Men jag som höginkomsttagare i detta land står som vinnare. Därför hade jag tyckt att det varit viktigt att få reda på om finansminister bara var en socialdemokratisk retoriker eller om han kunde vara socialdemokrat även i praktiken. Men uppenbarligen är han moderat lika mycket som han har varit tidigare och som jämt har varit. Jag skulle egentligen vilja veta, herr talman, varför fortsätter att öka skillnaderna mellan fattiga och rika i . 58 (): När finansministern träffar amerikanska politiker och forskare träffar jag pensionärer, sjuka och arbetslösa. Den bild de ger av verkligheten ser ut på ett helt annat sätt än den som finansministern beskriver. Jag är också kommunalare och vårdare. Jag har jobbat med utvecklingsstörda innan jag kom in i . Jag vet vikten av att vi har tillräckligt många anställda i våra kommuner och landsting som kan hjälpa de människor som själva inte klarar alla saker och under livet. Därför är det naturligtvis viktigt att vi har ett skattesystem som ser till att vi får in intäkter som är tillräckligt stora, så att vi ska kunna ge den möjligheten, så att äldre, handikappade och andra grupper kan få den hjälp de behöver. De här intäkterna anser jag och vi socialdemokrater ska tas ut efter förmåga. Det är ett system som vi har slagits för . Man kan titta tillbaka på debatterna som var under det tidigare århundradet. är det samma debatter. Man skulle kunna tro att protokollen är hämtade från dagens debatt. Striden mellan höger och vänster stod på samma sätt som . Från högerhåll sade man: Ju bättre det är för de bäst ställda desto bättre är det för de sämst ställda. Det spiller över på något sätt. Det var ingen som trodde på det då, och det är väldigt få som tror på det . Finansministern tillhör naturligtvis de . Men när regeringen nu uppmanar kommuner och landsting, precis som var inne på tidigare, att i princip höja skatterna för att klara av välfärden är det också någonting som gör att de med de lägsta lönerna får betala en högre skatt än vad man fick göra tidigare för att få in samma intäkter, eftersom denna inte är progressiv. Den statliga skatten innebär att vi som tjänar mer också betalar mer, om vi kommer över vissa nivåer i lön. Men när det gäller kommunal- och landstingsskatt betalar ju den som har låg inkomst lika mycket på varje hundralapp som den som har väldigt hög inkomst. På ett sätt kan man väl hävda att man då inför en platt skatt bakvägen, något som jag har förstått att finansministern inte förordar i andra sammanhang. Värnskatten, till exempel, som de som tjänar allra mest betalar, har ju finansministern vid ett antal tillfällen sagt att man vill behålla, även om det finns allianskamrater som vill det motsatta. Men det är en viktig sak som tar upp, och det är naturligtvis en fortsättning på den tidigare debatten om vilka som ska betala skatt och i vilka nivåer. Vi tycker, som alltid, att man ska betala efter förmåga. Sedan ska man få ta del av det efter behov. 59 Finansminister (): talar om klyftorna i retoriken. Vi hade en regering i som talade om klyftorna i varje anförande. På varje partimöte, i varje debatt talade man om klyftorna som man ökade dem. Den socialdemokratiska regeringsperioden innebar att praktiskt taget varje mått på ekonomiska skillnader försämrades. Det handlade om löneskillnaderna mellan dem med höga löner och dem med låga inkomster, om en stagnerad minskning av jämställdhetsklyftan, om ökade grupper i ekonomisk marginalisering, om ökad inkomstspridning, om ökad förmögenhetskoncentration. Det är beskrivningen av de socialdemokratiska regeringsåren, som redovisas år , , i fördelningsbilagorna till finansplanen. Man talade om klyftor och förde en politik som ökade dem. Här blir kontrasterna så spännande. , i , ger ju beskrivningen. Han berättar hur man erbjöd att man skulle ta bort förmögenhetsskatten mot att man skulle ta ned femprocentslättnaden på arbetsgivaravgifterna. Sida upp och sida ned argumenterar för varför han gav det här erbjudandet. Det var för att förmögenhetsskatten inte fungerade längre. Den gav inte skatteintäkterna. Den slog så snett, och den gick ju att undvika. Och den här nedsättningen av arbetsgivaravgifterna fungerade inte heller. Det var väl belagt att den inte hade någon effekt, eftersom fyra av gick till företag där det inte påverkade sysselsättningen. Det finns beskrivet i , och jag föreställer mig att det återspeglar resonemang och att det var det han faktiskt sade till , att det var det som var erbjudandet. Och vad är det då? Jo, det är exakt vad vi gjorde . Vi tog bort förmögenhetsskatten och försämrade nedsättningen av arbetsgivaravgifter, exakt det som som statsminister erbjöd i förhandlingar när det gällde hur han ansåg att man skulle utveckla skattesystemet. Var det här en tillfällig lapsus från ? Man skulle ju kunna tro det, att han blev moderat, så att säga, och erbjöd den här moderata politiken som han sedan försvarar. Så är det ju inte. För man gjorde en motsvarande övning. Man gjorde en minskning av nedsättningen och tog bort arvs- och gåvoskatten. Man gjorde ett undantag i förmögenhetsskatten för dem som hade tungt ägaransvar i de stora svenska företagen. Var det för att Socialdemokraterna verkligen ville öka klyftorna? Bidrog man medvetet till den här förmögenhetskoncentrationen, som man åstadkom, som blev resultatet av det socialdemokratiska regeringsinnehavet det var en tilltagande förmögenhetskoncentration som Socialdemokraterna lämnade efter sig efter ett långt regeringsinnehav? Nej, jag tror inte det. Jag tror att och den socialdemokratiska regeringen insåg att förmögenhetsskatten, arvs- och gåvoskatten bidrog till att försämra förutsättningarna för nya jobb i . Det var därför man erbjöd att man skulle sänka förmögenhetsskatten och plocka ned nedsättningen av arbetsgivaravgifterna. Låt oss ta det här igen! Man förvrider beskrivningen av verkligheten. Man förvrider beskrivningen av vår politik. Och man kommer med en skadlig och ansvarslös egen politik. Här får vi veta att vi inte ger pengar till kommunerna. Men vi har sänkt arbetsgivaravgifterna. Det är 3 miljarder för kommunerna. Vi har sänkt arbetsgivaravgifterna för ungdomar. Det är ytterligare pengar för kommunerna. Vi har ändrat fastighetsskatten så att det blir mer pengar till kommunerna. Vi har tillfört 7 miljarder i stöd till kommunerna. Det är helt enkelt inte korrekt när står och säger att vi vägrar att ge kommunerna pengar. Det har inte med verkligheten att göra. Jag tackar för den beskrivningen av vår politik. För det bidrar till att Socialdemokraterna alienerar sig från vanliga väljare som funderar på vilken regering de behöver i . Det är precis det som jag tror är Socialdemokraternas problem. Man har tappat kontakten med de väljare som funderar på vilken regering ska ha. 60 (): Kommuner och Landsting säger: Vi får inte de pengar vi behöver för att klara av välfärden från regeringen. Då säger att jag förvrider verkligheten. När kommun efter kommun varslar människor därför att man inte har pengar till välfärden säger att jag förvrider verkligheten. Det är ett märkligt resonemang. När forskare visar att klyftorna mellan rika och fattiga ökar dramatiskt i och att den här krisen kommer att göra att klyftorna ökar ännu mer vill regeringens företrädare inte svara på frågorna om vad den här politiken får för konsekvenser. Jag tycker att det är märkligt att den här regeringen smiter undan det faktum att man ökar skillnaderna mellan rika och fattiga på ett sätt som inte har skett tidigare. Jag är inte nöjd med att klyftorna ökar. Det har jag aldrig varit, och jag tror att man måste vända på varenda sten i politiken för att se hur man kan minska klyftorna. Jag är inte främmande för att göra förändringar av skattesystemet, men jag tycker att det är viktigt att vi har ett skattesystem som faktiskt är lätt att begripa. Jag tycker att det är viktigt att vi har ett genomskinligt skattesystem, så att vi inte säger att en person som jobbar har en sorts skatt medan pensionärer har en annan sorts skatt. Jag tycker att det är obegripligt, och det är orättvist. Det är en orättfärdig politik som den här regeringen för. Jag tycker att det är viktigt att de som tjänar mest också betalar mest i skatt. Jag har råd att avstå. Väldigt många andra har råd att avstå. Det som händer är att vi ökar förmögenheten hos dem som är riktigt rika. Vi ökar förmögenheten hos dem som tjänar mycket. Och de som ska betala för de här skattesänkningarna är de arbetslösa som vips får betala 13 000 mer för att jag ska få en skattesänkning. Det är de sjuka som ska få betala för att jag ska få en skattesänkning, och det är pensionärer som ska betala. De ska avstå för att jag ska få en skattesänkning, enligt sätt att se det. Jag tycker att det är en orättvis och en orättfärdig politik. Regeringen kan inte stava till solidaritet, tycker jag. Det man gör är nämligen att man ger pengar till dem som redan har och tar ifrån dem som inte har. Det är orättvist. Det är orättfärdigt. ökar socialbidragstagandet i kommuner. Det innebär mindre pengar till välfärden. Det är minskade skatteintäkter, minskad välfärd. Det är, tror jag, väldigt tydligt för många människor. Då är det klart att en och annan funderar: Skulle det vara bättre om jag betalar mer i skatt , om det innebär att det faktiskt finns någon som kan ta hand om min mamma i äldreomsorgen, någon som har tid att se efter barnen i barnomsorgen? Jag tror att rätt många människor är beredda att avstå. Och jag tror att människor har en större förmåga att känna empati för dem som inte har jobb jag tror att de tycker att de som står utanför faktiskt ska vara med i det här samhället än vad har. Människor har nämligen en stark solidaritetskänsla. Hela vårt samhälle är uppbyggt på att vi hjälps åt tillsammans. Det är därför vi tar ut skatt av var och en efter förmåga, men vi ger också efter behov. Den politiken är jag beredd att slåss för, herr talman, i vartenda val och i varenda debatt här i kammaren. 61 (): Jag har full respekt för politiker som står upp för vad de tror på. Däremot blir jag misstänksam mot politiker som gör en sak och säger en annan. Vi är nu på väg in i ett samhälle där var och en kommer att få ta ett större ansvar för sin egen trygghet i form av försäkringar och liknande. Det som vi tidigare kunde lita på när det gällde den generella välfärden i , att vi när vi blev sjuka kunde gå till en läkare och få garanti för att vi skulle få den absolut bästa vård som var möjlig utan att vi hade någon typ av försäkring eller något som täckte upp, är på väg att urholkas. Samma sak är det när det handlar om arbetslöshet. Från regeringens sida applåderar man i princip och vill att var och en ska skaffa sig försäkringar som gör att man får behålla en större andel av sin inkomst om man råkar bli arbetslös. Det samhället vill inte jag ha. Det vore, tycker jag, bra om finansministern sade att han tror på ett samhälle där var och en får ta hand om sitt eget skydd, om det nu är den typen av samhälle som finansministern eftersträvar. Det låter lite som att idéerna hämtas från . Där har man mer ett sådant system där de som har det sämst ställt och inte lyckas få försäkringar eller har råd att betala försäkringar får nöja sig med det lite sämre alternativet om de behöver vård och liknande. Vi vill inte ha det i . Tala om, finansministern, hur det samhälle ser ut som ni vill ha! 62 Finansminister (): Jag ska svara väldigt tydligt. Vi vill ha ett som präglas av att vi har full sysselsättning, att många människor är i arbete. Vi vill ha ett som präglas av att var och en kan forma sin egen väg genom livet, oavsett sexuell läggning och social bakgrund. Vi vill ha ett som präglas av dynamik, av utvecklingskraft och av att vi är en del av en världsekonomi som växer. Och vi vill ha ett som präglas av sammanhållning. Det är den vision vi har för . Låt oss nu ta den här diskussionen. säger: Ni vägrar att ge kommunerna pengar. Det är beskrivningen av att vi har sänkt arbetsgivaravgifterna, att vi har sänkt arbetsgivaravgifterna för ungdomar, att vi har en fastighetsskatt som bidrar till att kommunerna får mer och att vi har tillfört 7 miljarder för att säkra välfärden. Vi får beskrivningen att det moderata projektet skulle vara att höja kommunalskatten och i stället ska Socialdemokraterna stå för principen om skatt efter bärkraft. Låt oss ta det på allvar! Vi tar fram den socialdemokratiska budgetmotionen: nedskalat förvärvsavdrag 5 miljarder, ytterligare försämringar av jobbavdraget, nedsättning för ungdomar 13 miljarder. Det finns skattehöjningsförslag efter skattehöjningsförslag. Vilka är det som ska drabbas av det? Vilka är det som har den bärkraften? Det är alldeles uppenbart. Det är låg- och medelinkomsttagare med jobbavdraget, och det är ungdomarna med arbetsgivaravgifterna. Det är de som uppenbarligen har de kraftiga skuldrorna som kan bära de socialdemokratiska skattehöjningarna. Det är den korrekta beskrivningen av Socialdemokraternas skattepolitik. använder begreppet att han har respekt för politiker som säger och gör samma saker. Då är vi tillbaka i det socialdemokratiska dilemmat. Hur gick det med klyftorna 19942006? Finns det något mått som visar på en kraftig minskning av klyftorna? Finns det något mått som visar att förmögenhetskoncentrationen avtog och att löneskillnaderna minskade, att jämställdheten mellan män och kvinnor blev bättre, att inkomstspridningen blev mindre? Nej, av de tio mått vi redovisar i våra fördelningsbilagor pekar nio av tio på vidgade klyftor. Gör och säger samma sak. Det är som när för berättar att hans ambition är att avskaffa förmögenhetsskatten och finansiera det med en minskad nedsättning av arbetsgivaravgifterna för de mindre företagen. Det är exakt det vi sedan gör under hård kritik av Socialdemokraterna. Är det det man menar när man talar om politiker som gör och säger samma saker, att man avskaffar arvs- och gåvoskatten och undantar storägarna från förmögenhetsskatten? Gör och säger. Låt oss arbeta vidare med det. Det är ett bra begrepp här. Vi har fått massiv kritik för jobbavdraget. Låt oss då hålla upp det i fördelningshänseende och ställa det mot Socialdemokraternas stora skattesänkning, kompensationen för egenavgifterna, till löntagarna, inte ett öre, inte en krona till pensionärerna. Hur ser fördelningseffekterna ut när det gäller de ? De är naturligtvis fullständigt likartade med jobbavdraget. Låt oss ta Socialdemokraternas andra stora skattereform, den som skedde . Har ni en aning om hur fördelningseffekterna av den skattereformen såg ut? Ställ dem bredvid jobbavdraget! Jobbavdraget är ett unikum utformat av fördelningstalibaner om man jämför det med den socialdemokratiska skattereformen . Här har vi Socialdemokraternas bekymmer. När det kommer till kritan är det inte kommunerna man satsar pengar på. Då är det bidragslinjen som gäller. Det är där de stora satsningarna i de socialdemokratiska budgetarna ligger. Det är därför man undergräver arbetslinjen och därför man i grunden långsiktigt undergräver välfärden. Det är där den socialdemokratiska politiken både blir skadlig och ansvarslös. 63 (): Det är sällan jag blir stum, men när jag hör beskriva socialdemokratisk politik känner inte jag igen mig. Jag tycker att det är märkligt att en finansminister som har stått i den här talarstolen och hyllat amerikanska politiker inte vill låtsas om vad den politiken åstadkommer. Det är den politik man nu genomför och som forskare redovisar ökar klyftorna mellan fattiga och rika i och gör en inkomstförändring där jag som är höginkomsttagare tjänar mest på regeringens politik. De som får betala är de fattiga. Det är de arbetslösa, pensionärer och sjuka. Det står och försvarar här. Han säger att det gör att sammanhållningen i samhället ökar. Finansministern kan inte vara allvarlig när han säger det. Det är nästan att idiotförklara mig att säga det. Sammanhållningen ökar aldrig i de samhällen där skillnaden mellan fattiga och rika ökar. Då får man sådana samhällen som man har i där man får ha grindar utanför de rika för att de fattiga inte ska komma åt dem. Man har ökat skillnaderna så mycket att brottsligheten naturligtvis ökar. Det finns en tydlig koppling mellan gemensam välfärd, generell välfärd och där människor är med och var och en betalar efter förmåga. Jag tycker att man skulle kunna titta på att ta tillbaka förmögenhetsskatten så att den verkligen fungerar. Jag är inte främmande för att höja skatten så att alla får vara med och betala till välfärden. Men den här regeringen har sagt att man inte vill göra det. Man vill inte ge pengar till kommuner och landsting som behövs för att säkra välfärden. Man vill inte göra det. Man vill att människor ska gå på socialbidrag i stället för a-kassa. Det är obegripligt för mig, herr talman. 64 Finansminister (): beskriver här svensk socialdemokrati och tycker att jag ger en beskrivning som inte överensstämmer med verkligheten. Det är den socialdemokrati som med ord ville avskaffa förmögenhetsskatten och finansiera det med höjda egenavgifter. Det är den socialdemokrati som avskaffade arvs- och gåvoskatten. Det är den socialdemokrati som sänkte skatterna med kompensationen av egenavgifterna med 60 miljarder. Det handlar om förmögenhetsskatten, gåvoskatten och kompensationen för egenavgifterna. Jag förstår hur det går ihop. Vi talar om de arbetslösa, pensionärerna och de sjuka. Det var väl förstås de arbetslösa som inriktade sig på när han skulle ta bort förmögenhetsskatten. Det var väl förmodligen en relativt pricksäker åtgärd om man ska förstå den logik som här tillämpas. När det gäller arvs- och gåvoskatten, vilka var det man inriktade sig på då? Var det de sjuka som skulle träffas av den skattesänkningen? Kompensationen för egenavgifterna, , den största skattesänkningen som Socialdemokraterna genomfört, skulle den gå till pensionärerna som inte betalade några egenavgifter? Här har vi problemet med att säga att vi har en debatt om att göra saker, säga saker och att det har andra effekter. Det är därför den här diskussionen inte går ihop för Socialdemokraterna. Det blir så tydligt i debatten att det socialdemokratiska arvet var att man ökade förmögenhetsskillnaderna. Man drev upp arbetslösheten. Man fick större klyftor, ökad förmögenhetskoncentration, större löneskillnader och större inkomstspridning. Göra och säga, man gjorde och man sade, och klyftorna blev resultatet. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2008/09:424 om arbetstillfällen och skattesänkningar 65 Finansminister (): har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att skapa trovärdighet åt påståendet att sänkta skatter leder till fler arbetstillfällen. Lågkonjunkturen slår hårt mot arbetsmarknaden. kommer det därför att bli en angelägen uppgift för sysselsättningspolitiken att motverka att människor slås ut från arbetsmarknaden och att arbetslösheten fastnar på en hög nivå. Regeringens politik på inkomstskatteområdet bidrar till att människor i större utsträckning kan försörja sig på sina egna inkomster. Ökade disponibla inkomster förbättrar hushållens förmåga att kunna klara av ränteoro och kreditrestriktioner. Därmed hålls den privata konsumtionen uppe och sysselsättningsfallet dämpas. Om politiken i stället hade byggt på skattehöjningar skulle det, enligt samma resonemang, leda till en rad icke önskvärda konsekvenser i detta svåra ekonomiska läge. Hushållens sårbarhet skulle öka, den privata konsumtionen dämpas, sysselsättningsnedgången accelerera och kommunernas ekonomiska situation förvärras. Regeringen kommer även att fortsätta driva en långsiktigt inriktad jobb- och tillväxtpolitik. Med fler i arbete skapas förutsättningar för att långsiktigt säkra finansieringen av välfärden för en befolkning med allt fler äldre. Erfarenheten visar att en politik som gör det mer lönsamt att arbeta är avgörande för att öka den varaktiga sysselsättningsnivån. Regeringen och utomstående bedömare, såsom , , , IFAU och LO,kommer i princip till samma slutsatser: De inkomstskattereformer som regeringen har genomförtkommer att leda till en avsevärd ökning av den varaktiga sysselsättningen. Regeringens och andra bedömares effektkalkyler baseras på en stor och väletablerad forskningslitteratur kring reformer av liknande slag. Den kraftiga nedgången i arbetskraftsefterfrågan kommer dock sannolikt att leda till att det tar än vad vi har trott för politiken att få avsedd effekt. 66 (): Tack för svaret! Jag är definitivt inte nöjd, men det finns ett litet spår av självinsikt i det som säger. Man kan faktiskt skönja det: Den kraftiga nedgången i arbetskraftsefterfrågan kommer dock sannolikt att leda till att det tar än vad vi har trott för politiken att få avsedd effekt. Jag tycker ändå att det är intressant att finansministern konstaterar att så effektiv som man har beskrivit sin politik i olika sammanhang är den inte i verkligheten. Det som är typiskt för den och många andra EU-regeringar är att det är mycket prat och lite verkstad. Man ger ett intryck av att man handlar och att åtgärderna ger effekt, men verkligheten visar på ökande arbetslöshetstal. Politiken är passiv. Man skjuter problemen framför sig. visar på att sysselsättningen kommer att falla med 250 000 personer . Hälften av de här jobben försvinner i industrin, vilket är mycket allvarligt. förespråkar kraftiga stimulanser av ekonomin, men regeringen lyssnar inte på det. lånar man i praktiken till skattesänkningar. Det är Ebberöds bank. Så var det när regerade och så var det när Bildt regerade. Den här traditionen följs nu upp av och . Det finansiella sparandet visar ökade underskott. blir det ett minus på 84 miljarder och 2010 ett minus på 144 miljarder. Jag kan inte se några praktiska bevis för att regeringens skattesänkningar på 84 miljarder, mest för dem som är mest välbeställda, skapar nya arbetstillfällen. Det här har inte på något sätt bromsat krisen. Statsministern själv gör inte ens anspråk på det utan säger att arbetslösheten bara går att påverka marginellt. Tar avstånd från det uttalandet av statsministern? Jag har ställt frågan förut. är över 500 000 personer arbetslösa. Vi spräcker 10-procentsvallen. Inte blev skattesänkningarna någon stålvall som kunde hålla tillbaka arbetslösheten. De åtgärder som vidtas, det vill säga skattesänkningarna, har inte stor effekt på arbetslösheten och företagen. Däremot är ett land som mer än andra slösar med budgetmedel på sådana utgifter som bland annat Valutafonden bedömer har de sämsta effekterna på arbetslöshet räknat per krona. En snabb kostnadseffektiv åtgärd skulle faktiskt vara att höja statsbidragen till kommuner och landsting med 5 miljarder extra och 10 miljarder extra . Det skulle innebära att uppsägningar av personal kan förhindras. Man sparar in kostnader för a-kassa, ökar skatteunderlaget, bidrar till ökad efterfrågan i ekonomin och ger slutligen bättre service och kvalitet i vård, skola och omsorg. Varje person som sägs upp får dra ned sin standard. Efterfrågan i ekonomin minskar och skapar ny arbetslöshet i andra delar av ekonomin. Arbetslöshet skapar i sig ny arbetslöshet. Därför är en satsning på landsting och kommuner nu viktigare än skattesänkningarna, som främst gynnar de mest välbeställda. När kommer ni att vidta verkningsfulla åtgärder mot arbetslösheten som bryter arbetslöshetskurvan? 67 ():