prot · GX0932 · 2009-11-18 00:00:00 — Det här anslaget med ytterligare pengar annonserades för att kommunerna skulle kunna känna sig trygga när det gäller att överbrygga krisen och att stegvis och lugnt kunna göra de omställningar som kommuner behöver göra. Det är ju inte meningen att man ska frysa verksamheterna. Självklart ska de utvecklas och anpassas till exempel till de demografiska förutsättningar som vi har. 93 HANS () replik: tog in den tidigare statsministern i det här och sade att det är hans inriktning på försvarsmaterielfrågorna som ligger till grund för att vi i dagens tilläggsbudget ska flytta 5 ½ miljarder kronor. Så är det självfallet inte. På s. 24 i betänkandet framgår det klart och tydligt att den flyttning som ska göras sker utifrån proposition 2008/09:140. Den nya inriktningen på försvaret får som konsekvens att det sker en tyngdpunktsförskjutning från utvecklingsinsatser till anskaffning av färdigt material. Om inte är rådgivare till regeringen på något sätt i de här frågorna har han definitivt inte varit inblandad. Ta lite ansvar för den politik ni bedriver här! Det tror jag är jätteviktigt. Den här upphandlingen har underkänts av en domstol det har framförts här i flera olika delar. Vi förutsätter att en ny upphandling görs. Om inte överklagar handlar det i alla fall om en åtta nio månaders upphandlingsperiod som vi har framför oss. Överklagas det här domslutet tar det . Därför anser vi inte att regeringen behöver ha bemyndigandet att inhandla de här fordonen. Vi anser inte det. Det finns ingen tidspress. Att det ska tas motiveras med att detta skulle fördyra kostnaderna. Det är därför som det blir bråttom med det här bemyndigandet. Det argumentet finns . Jag har bara en fråga till och . Kan , om regeringen av får det här bemyndigandet att köpa fordonen, garantera att regeringen inte genomför affären med finska Patria, trots att den har underkänts av en domstol? Jag skulle gärna vilja att får ett konkret ja- eller nejsvar på den frågan. 94 () replik: Vi har ett upphandlingsreglemente. Vi har också en åtskillnad mellan myndighetsutövning och regering och riksdag. Om den här upphandlingen det gäller även alla andra upphandlingar blir överklagad betyder det på intet sätt att den kommer tillbaka hit till . Det händer säkert. Jag har ingen aning, men jag kan tänka mig det. Jag hoppas också att det verkligen sker överklaganden, för självklart genomförs inte alla upphandlingar på rätt sätt. Det är alltså helt riktigt att man ska kunna göra det här. Det är väldigt viktigt. Finessen med de här reglerna är ju att man ska kunna överklaga på tydliga grunder utan att vi politiker lägger oss i. Tyvärr måste jag därför säga att jag inte kan svara på den fråga som du ställer. Jag tycker inte att vi ska göra det heller, utan det är som sköter den här upphandlingen. Den har underkänts. Den måste göras om, och det ska göra. Det viktiga med beslutet och det vi beslutar om är inte på något sätt vem som ska få den här ordern, utan det är att det ska upphandlas fordon. Jag upprepar: Oppositionen tar på sig ett mycket stort ansvar om man vill fördröja upphandlingen av de fordon som behövs för att skydda vår trupp i . 95 HANS () replik: Den fördröjs inte på något sätt annat än genom att en domstol har underkänt hela upphandlingen. Den ska göras om, säger . Då finns det ingen anledning för att ge regeringen ett bemyndigande att slutföra den här affären. Kontrakt är ju tecknat med finska Patria. Men åter till min fråga. och anser att en ny upphandling ska göras. Då är jag trygg i den delen, så att säga. Men det är också många borgerliga riksdagsledamöter som är engagerade i de här frågorna, för det är stora värden som står på spel. Därför skulle jag ändå vilja att och garanterar att regeringen inte genomför affären, trots att den är underkänd. Regeringen får ju den möjligheten från om vi beslutar om det . Det är det som det handlar om. Ges det bemyndigandet till regeringen kan man också slutföra den affären, och det vore att köra över hela domstolsprocessen. Jag vill ha ett ja eller nej från i den frågan. 96 () replik: Jag tror att det är viktigt att vi här skiljer på beslutet att upphandla och bemyndigandet till regeringen att kunna fatta beslut om att ge bemyndigande till Försvarsmakten. Det är ju därför det kommer här i tilläggsbudgeten. Men det borde kanske ha skett, om vi då hade haft en tilläggsbudget, . Det viktiga är att vi fattar beslut om att ge bemyndigande till regeringen att ge uppdrag till Försvarsmakten, som i sin tur ger uppdrag till . Det vi bestämmer om är: Ska det över huvud taget införskaffas splitterskyddade fordon som ska kunna användas bland annat i våra internationella insatser? Vi i utskottsmajoriteten säger ja till detta och stöder regeringen när det gäller den här upphandlingen. Bemyndigandet bör regeringen få så snabbt det någonsin är möjligt. 97 (): En viktig del i den här tilläggsbudgeten är ökade anslag till väghållning och banhållning. Det är 65 miljoner mer till väghållning och 335 miljoner mer till banhållning, järnväg. Det är ett viktigt besked som vi kan ge här . och alliansregeringen drar nu nytta av det rådande konjunkturläget där det finns en möjlighet att ta till vara lediga resurser inom byggsektorn. Det handlar om lediga resurser som kan användas för statliga investeringar och underhållsåtgärder inom infrastrukturområdet. Det är rätt att i det här konjunkturläget, i en lågkonjunktur, satsa på infrastrukturinvesteringar, väg- och järnvägsinvesteringar, för nu får man mycket för pengarna. De ökade anslagen i den här tilläggsbudgeten läggs till en redan historisk närtidssatsning på infrastruktur som görs 2009 och 2010. Det gäller drift och underhåll och investeringar i vägar och järnvägar. Med den här ökningen tidigare var det 11 miljarder i tilläggsbudgeten och budgetpropositionen , som vi har diskuterat tidigare , blir det totalt 12,6 miljarder . Det är satsningar som är nödvändiga. När alliansregeringen tillträdde fanns det nämligen stora underskott i de väg- och järnvägsplaner som den socialdemokratiska regeringen lämnade efter sig. Underskotten är skillnaden mellan de löften som fanns i planerna och de resurser som fanns i budgetar. Och de har skrivit budgetar inom de här områdena under en väldigt . Underskotten var av storleksordningen 100 miljarder. Vi har successivt börjat arbeta i fatt det här. Framför allt är det underhåll som har varit eftersatt . De här underskotten har vi kunnat märka i vår vardag. Det är vägar där det varit bristande underhåll som är fulla med potthål, som framför allt har drabbat landsbygdsboende. Det är järnvägar, växlar och signalsystem där det varit bristande underhåll som gör att alla som pendlar, inte minst här i , inte riktigt har kunnat lita på tidtabellerna. Kommer jag till jobbet ? Hinner jag hämta barnen på dagis innan dagis stänger? Den nödvändiga tryggheten i vardagen har inte funnits där. Man har haft svårare att få livspusslet att gå ihop. Och det är viktigt att få både livspussel och vardagen att gå ihop. Vi åtgärdar nu detta genom den här närtidssatsningen med drift och underhåll på vägar och järnvägar. I storstadsområdet här har det tidigare gjorts en satsning på att göra små smarta investeringar för att få signalsystem, växlar och annat att fungera. Man slipper sitta i en tunnel mellan och , där alla ringer till sin sambo och talar om att de kommer hem sent. Den verkligheten förändras successivt. En annan viktig och betydande del i den här tilläggsbudgeten är en omföring i statens balansräkning som följer av att bolagiseras. Syftet med bolagiseringen är att öka transparensen och konkurrensen inom marknaden för drift, underhåll och investeringar på järnväg. En tydligare uppdelning av myndighetsroll och roll att göra investeringar och underhåll är nödvändig. Då kan man också få in flera aktörer på marknaden. Uppdelningen gör att flera aktörer vågar och vill ge sig in och konkurrera. Den här uppdelningen, fru talman, ger mer järnväg för pengarna. Precis så hette en statlig utredning som har föregått den här bolagiseringen. Vi använder helt enkelt skattebetalarnas pengar mer effektivt. I en gemensam reservation motsätter sig oppositionen den här uppdelningen av . De vill uppenbarligen inte ha just mer järnväg för pengarna. I stället utnyttjar man den omföring i statsbudgeten som den här bolagiseringen innebär till att öka anslagen. Det är viktigt att veta att det som görs i tilläggsbudgeten är att regeringen löser lån i Riksgälden som motsvarar maskiner som har och för över det till ett statligt bolag. Det är helt saldoneutralt. Det är en ren omföring i budgeten. Det är ingen besparing att inte genomföra det. Ändå utnyttjar Socialdemokraterna den möjligheten i sin tilläggsbudget i och med att kontot är öppnat. Man säger att man gör den här besparingen. Man gör inte omföringen. Det är väl att man lägger ökade anslag till drift och underhåll när man inte gjorde det när man själv satt vid makten. Men det som händer är att man tvingas låna mer i Riksgälden. I tilläggsbudgeten lånar Socialdemokraterna i storleksordningen 1 miljard mer än vad regeringen gör. Det är viktigt att notera. Slutligen, fru talman, när det gäller bemyndigande för anskaffning av splitterskyddade hjulgående fordon, som hanteras och finns i tilläggsbudgeten, handlar det just om ett bemyndigande att köpa fordon. tar inte ställning till vilka fordon som ska köpas. Det är FMV som gör upphandlingen. Efter länsrättens dom, som refereras i betänkandet, är det en öppen fråga vem som får leverera fordonen. Vi ger nu ett bemyndigande om att man får köpa. Det bemyndigandet kan användas 2009 eller . Jag tycker att det är en naturlig ordning att först ge ett bemyndigande och sedan upphandla. Det är den naturliga ordningen. Det är en konstig ordning att Försvarsmakten först gör en upphandling, och sedan kommer man till och begär ett bemyndigande. Den naturliga ordningen är att ge bemyndigandet , och sedan görs upphandlingen om. Jag vill med det yrka bifall till förslaget i finansutskottets betänkande. 98 (): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Den tilläggsbudget som vi nu hanterar har en riktigt stor post. Det är de extra bidragen till kommuner och landsting. Det är självklart så att om vi hade haft förmånen att veta när krisen skulle komma, veta hur länge den skulle hålla på och hur stor den skulle bli skulle vi ha kunnat lägga upp en mycket bättre plan. Vi skulle ha haft helt andra planeringsförutsättningar. Vi skulle kunna samla i ladorna exakt så mycket som behövs och använda det vid precis de tillfällen då det får bäst effekt. ligger det i sakens natur att det inte fungerar så vid en kris. Den här krisen har dessutom varit mycket värre, mycket djupare och kantad av mycket mer osäkerhet än någon kris vi har sett . Att vi då inte redan från början vet exakt hur mycket vi kan bidra med till kommuner och våra landsting för att de ska kunna upprätthålla de viktiga välfärdssystemen ligger i sakens natur. Vi har ändå försökt att ge signaler så att kommunerna har så goda förutsättningar som möjligt. När vi inte har kunnat ge så mycket pengar som vi vill har vi gett allt vi har möjlighet till utan att riskera att konjunkturen blir värre på grund av våra åtgärder. De pengar som ges till kommunerna är mycket väl investerade pengar som direkt ger avtryck i kommunernas budget. Jag sitter också i kommunfullmäktige i min hemkommun . Det är klart att vi där tycker att det är besvärligt att vi inte har vetat innan och fått berättat för oss exakt hur mycket våra skatteintäkter kommer att falla och hur mycket mer vi kommer att få från staten. Men vi gör det bästa utifrån det läge som vi har. Det finns en sak i tilläggsbudgeten som kan tyckas vara en liten post, men den är mycket viktig. Man ska kunna göra också sådana satsningar när det är en lågkonjunktur. Det är kopplat till statens roll som arbetsgivare. Det är viktigt att vi kan stärka förtroendet för myndigheter och statliga tjänstemän och öka rättssäkerheten och effektiviteten i verksamheten. Det tvååriga projekt som regeringen föreslår för att utvärdera och stärka det offentliga etoset och värdegrundsarbetet är något som långsiktigt kommer att gynna alla medborgare. Jag tycker att det är beklagligt att Socialdemokraterna inte vill vara med på den satsningen. Det finns många andra viktiga saker på större eller mindre belopp. har på ett föredömligt sätt beskrivit de satsningar vi gör när det gäller vägunderhåll och banunderhåll. Det är angeläget att vi gör sådana satsningar . Det är nu det är billigare. Det är nu det finns resurser att göra sådana extrasatsningar. Vi ger extra tillskott för att man ska kunna sätta i gång på en gång med sådant som finns färdigt och upphandlat. Vi gör också extra satsningar för att göra upphandlingar tidigare, där man har tillräckligt lång förberedelsetid innan så att man kan komma i gång, och vi nyttjar våra resurser på bästa sätt. 99 () replik: Jag kunde inte låta bli att begära replik när jag hörde inledning. Hon stod och pratade om att allt hade varit mycket lättare om man hade vetat när krisen skulle komma. Man skulle ha kunnat planera mycket bättre om man hade vetat när krisen skulle komma. Om vi ska rekapitulera historien var det så att oppositionen hade hunnit lägga fram ett antal initiativ innan regeringen ens reagerade på att det var kris. Jag kommer ihåg att jag stod här i talarstolen och hade en debatt med . Han förnekade då fortfarande att det var kris: Jobben kommer fortfarande. Javisst, en del blir arbetslösa, men det är inga problem. Vi ser fortfarande jobbtillströmningen. Vi väckte alternativa motioner om åtgärder och tvingade regeringen att ta initiativ. Er förnekelse av den här krisen har fördjupat den. Dessutom är de stimulanspaket ni har lagt fram bland de minsta i . Det ser man i de utvärderingar som är gjorda och om man räknar bort de automatiska stabilisatorerna. Det kanske är värt att lägga till. Du sade så här : Vi ska lägga till allt vi har möjlighet till för kommunerna utan att riskera att det blir värre på grund av våra åtgärder. Olika ekonomer på både vänster- och högerkanten säger att det mest träffsäkra, den mest kassaskåpssäkra investeringen man kan göra i krisen är att satsa på just kommunerna. Det finns liksom ingen risk med en sådan satsning. Pengarna stannar kvar i det offentliga sparandet. Pengarna används antingen till att behålla personal eller till att anställa nya, vilket gör att vi kommer fortare ur krisen. Jag har därför väldigt svårt att förstå ert påstående, men det kanske kan vidareutveckla för mig. Jag inser att prioriterar skattesänkningar för de redan rika i stället för att värna välfärden i krisen, men det skulle vara intressant att höra varför. 100 () replik: Det är väldigt intressant att höra hur räknar. Att skulle ha ett av de minsta paketen i är bara helt och hållet befängt. När det gäller de automatiska stabilisatorerna är det väldigt svårt för vanliga väljare att förstå vad man pratar om över huvud taget, men vi i har ett system som innebär att vi har byggt in skyddsbarriärer. När krisen kommer, för vi vet att det kommer kriser, har vi redan vidtagit en massa åtgärder som kickar in automatiskt. Det är till exempel att socialbidragen ökar, eftersom arbetslösheten stiger. Vi har redan garderat oss för det här. Ska vi räkna bort det då? Länder som inte har infört de här skyddssystemen från början måste akut vidta en massa åtgärder. Vi har sett till att vi har ett väldigt bra och tryggt system från början, och det är också det som har gjort att vi har klarat den här krisen mycket bra. Från det att vi övertog regeringsmakten har vi tagit itu med alla de problem som byggts upp ända sedan den senaste krisen vi hade. Fler och fler människor hade slussats ut och inte fått vara med på arbetsmarknaden, utan de hade utförsäkrats och blivit sjukskrivna fast de egentligen hade en arbetsförmåga. Detta har gjort att vi hade ett väldigt dåligt läge, men vi hade redan börjat ta tag i dessa problem, vilket har gjort att vi har kunnat mildra effekterna av krisen. Men som jag sade i mitt anförande: Självklart är det så att vi inte från början vet exakt när en kris börjar eller exakt hur djup den blir. Men det kanske vet. 101 () replik: När regeringen lade fram sin budgetproposition kunde vi samfällt i oppositionen konstatera att den budgeten redan var gammal på grund av den ekonomiska krisen. Men här stod ni och pratade om en superduperbudget som knappt innehöll några åtgärder alls. har utvärderat de finanspolitiska stimulanserna i de olika länderna och kommit fram till att låg i bottenskiktet. Det kanske kan vara värt att ta upp. De automatiska stabilisatorerna är självklart mycket bra, men den här regeringen har ju försämrat dem mycket kraftigt. låg på 6:e plats i när det gällde att ha en god arbetslöshetsförsäkring. Vi har halkat ned till 21:a plats med och den här regeringens politik. Från 6:e till 21:a plats! Det har väldigt stor betydelse för möjligheterna att möta finanskrisen, för det är just dessa grupper, alltså de arbetslösa, sjuka och människor med dålig ekonomi, som man på olika sätt behöver stödja för att få i gång tillväxt och konsumtion för att få i gång hjulen igen. Men ni har i stället ökat socialbidragens kostnader. Ni har fört människor från a-kassan till kommunernas socialbidrag. Ni räknar själva med att socialbidragen ska öka , och det är med anledning av er förda politik. Det här är ytterligare ett sätt att överföra kostnaderna på kommunerna. I stället för att kommunerna ska satsa på sjukvård, äldreomsorg och barnomsorg tvingar ni dem att betala ut mer i socialbidrag kostnader som egentligen staten skulle ha tagit genom a-kassan och sjukförsäkringen. Ni lämnar människor i utanförskap. Utanförskapet har ökat med den här regeringen, inte minskat, fast det var det ni gick till val på. Jag tycker att faktiskt har svikit både välfärden och människorna i det utanförskap som ni gick till val på att minska. 102 () replik: Det är intressant hur man kan använda retoriken för att försöka ändra hur verkligheten ser ut. Det är höjda utgifter för kommunerna för socialbidrag, men det beror inte på vår förda politik, utan det beror på att vi har en kris en kris som är större än någon kris vi har sett . Det är inte bara här i och det är inte bara regeringen med kristdemokrater i som har gjort att vi har den kris vi har, utan det är för att det är en internationell lågkonjunktur utan dess like. Men det kanske har missat. Det kanske är alliansregeringens fel att vi har den här krisen. Det är på grund av att utgifterna för socialbidragen ökar som vi faktiskt ser till att kommunerna ska ha mer pengar för att ha råd med dessa insatser så att människor får den hjälp de behöver när de hamnar i en utsatt situation. Men kom inte och påstå att krisen beror på regeringen och på vår förda politik! 103 (): Jag börjar med att yrka bifall till den gemensamma reservationen 1 från s, v och mp samt reservationerna 2 och 3 från s. Betänkandet handlar bland annat om bemyndigande för anskaffning av 115 splitterskyddade hjulgående fordon. Jag kommer från och har därför av naturliga skäl följt utvecklingen av SEP . Jag var även engagerad när FMV förhandlade med BAE och när de slutförde den . När sedan den nuvarande regeringen gjorde helt om vad gäller inriktning och valde att handla från hyllan blev vi i och även i andra delar av och väldigt upprörda. Faktum är att denna fråga är viktig för hela och vår försvarsindustriutveckling då många underleverantörer även finns utanför . BAE har 900 anställda varav 300 kollektivanställda. Övriga är tjänstemän. Man har gått ifrån att vara ett industriföretag med många kollektivanställda till ett företag med många tjänstemän, alltså med spetskompetens. Utifrån den uppkomna situationen med SEP har 320 varsel lagts, och dessa kommer att leda till uppsägningar. När det gäller ytterligare tekniker avvaktar BAE hur det går med beställningen av SEP. Skulle de inte få denna order kommer ytterligare 100 personer att sägas upp. En sådan utveckling är förödande och måste förhindras. Regeringens föreslagna tyngdpunktsförskjutning från utveckling av försvarsmateriel på svensk botten till anskaffning av färdig materiel är förödande för svensk försvarsindustriutveckling. Vi vill erinra om att som militärt alliansfri stat har en lång tradition av en stark nationell försvarsindustri som inte enbart försett och förser landet med materiel utan också ger kunskap och oberoende samt tillgång till viktiga militära industriella samarbeten. Det är uppenbart att en internationellt konkurrenskraftig försvarsindustri i de delar som handlar om spjutspetsteknologi och där har utvecklat världsledande kompetenser har betydelse såväl ur ett långsiktigt strategiskt perspektiv som ur ett industripolitiskt perspektiv. Vid en förskjutning mot anskaffning av befintlig materiel, det som kallas köp från hyllan, är det inte självklart att marknaden har och kan tillhandahålla den typ av materiel som behöver. Tillgången på materiel måste säkras, inte utan också när vi behöver den i en eventuell framtida försämrad omvärldssituation. En konsekvens av att köpa ett fordon från hyllan ser vi nu med den så kallade Galten som köpts från . Det är det fordon som används i och som de svårt skadade svenska soldaterna färdades i. har BAE en uppgift att reparera 90 Galtenfordon, få dem i brukbart skick och förstärka säkerhetsskyddet i dessa. Det innebär stora ytterligare kostnader utöver inköpspriset. Som det sagts så förut ligger SEP ur ett livscykelperspektiv i täten när det gäller bland annat flexibilitet, miljö, säkerhet och pris. Det är för mig en självklarhet att bedömningen görs ur ett livscykelperspektiv och inte från dagsläget. Det är viktigt att regeringen nu gör om upphandlingen och gör rätt och inte använder sitt bemyndigande till att, trots vad länsrätten sagt i sin dom, hålla fast vid att köpa från hyllan och svika svensk alliansfrihet och svensk försvarsindustri inte minst BAE i och dess anställda. Utifrån tidigare diskussioner skulle jag vilja veta hur ställer sig när det gäller ny upphandling och om man går tillbaka till den tidigare kravspecifikationen. 104 (): Vi debatterar nu tilläggsbudgeten, men det har tyvärr blivit som så att vi närmast är inne på ett annat utskotts område. Jag fann därför anledning att begära ordet. Jag har all förståelse för och hennes perspektiv på situationen i . Jag har själv bott på en ort som drabbats av politiska beslut som påverkat arbetstillfällena. Men jag tycker att det är två saker som vi måste ha klara för oss i denna debatt. Det är två andra perspektiv. Det ena är vilken debatt vi nu är inne i, nämligen finansutskottets debatt, där vi har att ta ställning till ett bemyndigande på tilläggsbudgeten. Vi har inte att föra ett resonemang om huruvida försvarsutskottet har gjort ett klokt yttrande eller inte. Visst, vi har full frihet att göra det, men vi har uppdelningen inom att vi har kompetensen på olika områden. Det andra är ett perspektiv som jag tycker kommer bort helt och som jag tycker ska vara helt överordnat. I skickar vi emellanåt soldater på uppdrag i andra länder. Det är ingen som har lyft fram det perspektivet. Vi talar om tjänstemännen i . Vi talar om de kollektivanställda. Vi talar om politiken. Men den grundläggande delen är att vi har ansvar som riksdagsledamöter för dem som vi skickar i väg, dem som vi ställer stora krav på och som vi också får vara beredda på kommer att kunna få betala det ultimata priset. Det kravet måste vara det styrande. För finansutskottet är frågan uppe huruvida vi ska ge ett bemyndigande så att regeringen kan fatta beslut som den finner lämpliga. har vi utgått väldigt mycket från att det är två olika situationer. Vi har fört det hypotetiska resonemanget om en ny upphandling eller liknande. Genom att ge ett bemyndigande öppnar vi för andra lösningar som vi kanske inte ser och tar på bordet. Vi ger handlingsfrihet. Den handlingsfriheten är det väldigt viktigt att vi ger.