prot · GW09127 · 2009-06-08 00:00:00 — Därför beslutade regeringen om att öppna upp villkoren för det statsbidrag som RFSL:s brottsofferjour får del av. Det innebär i praktiken att brottsofferjouren kommer att kunna använda statsbidraget även för annan brottsofferverksamhet än den som berör personer som har blivit utsatta för våld i nära relationer. Det finns ett stort behov av kunskaps- och verksamhetsutveckling för att bättre möta behovet av skydd och stöd för personer som utsätts för våld i samkönade relationer. Vi vet visserligen att våld i samkönade relationer och mäns våld mot kvinnor i nära relationer har många likheter. Men det finns också olikheter, vilket gör att särskild kunskap om våld i samkönade relationer behövs. Detta är något som regeringen har uppmärksammat i handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. Genom åtgärderna i handlingsplanen vill regeringen skapa förutsättningar för en långsiktig ambitionshöjning inom området. En av åtgärderna är att Nationellt centrum för kunskap om mäns våld mot kvinnor, NCK, har fått i uppdrag av regeringen att utöka sitt arbete med informations- och kunskapsspridning till att omfatta även våld i samkönade relationer. Bland åtgärderna ingår också att bidragen till såväl brottsofferverksamhet för HBT-personer som andra kvinno- och brottsofferjourer har stärkts. har fått i uppdrag att följa upp och utvärdera åtgärderna i handlingsplanen. En delredovisning ska lämnas och uppdraget ska slutredovisas . 81 ELISEBEHT (): Jag tackar statsrådet för svaret. Det var innehållsmässigt mycket glädjande, får jag säga. Här får vi veta att regeringen alldeles har fattat beslut om att öppna upp villkoren, så att den nationella brottsofferjouren för HBT-personer också ska kunna använda medlen till annan verksamhet än det begränsade som det har varit tal om. Att jag har ställt den här interpellationen har sin bakgrund i att jag har kunnat konstatera att den här brottsofferjouren har stått utan stöd från . Den har inte haft sin finansiering färdig på det sätt som den har haft tidigare. Det bekymrar naturligtvis alla som arbetar med brottsofferfrågor. Den här gruppen av brottsoffer behöver bemötas med särskild kompetens, och det är just vad den nationella brottsofferjour som finns här i har. finns det några sådana till, det vet jag. Det har svarat på i en tidigare interpellation. Det var upplysande att få veta det. Men nationellt är det nog så att det är den här verksamheten som så många runt om i landet söker sig till. Visst kan man väl fundera lite grann över varför just denna brottsofferjour har stått ofinansierad. Vad är bakgrunden till det? Regeringen satsar rätt mycket pengar på brottsofferstöd som en konsekvens av handlingsplanen vad gäller mäns våld mot kvinnor. Där nämns också våld i samkönade relationer alldeles särskilt. Men när vi kommer till hatbrotten och hedersbrotten är det alltså inte alls finansierat i den här verksamheten . Det har bekymrat mig, särskilt mot bakgrund av att , tror jag, i en interpellationsdebatt sade till att den här brottsofferjouren kunde söka medel hos och , vilket visade sig vara ett mindre gott råd, för ingen av dem kunde fördela pengarna på det sätt som vi nu efterfrågar. Det handlar alltså om långsiktig finansiering , kanhända inte med ett eget anslag det är inte det jag säger men med en långsiktig finansiering, så att man inte behöver hålla för år och söka projektmedel. Den tiden är redan förbi. Det har redan gjorts. har gett stöd för uppbyggnaden av den här verksamheten. är det att gå över till eller rent av fortsätta med den fastare finansiering som har funnits . Jag skulle vilja fråga statsrådet med anledning av det svar som vi har fått och det beslut som regeringen fattade : Är det fråga om långsiktig finansiering, eller är det fortfarande fråga om projektbidrag? Från vilken myndighet avser att fördela just de här pengarna? Det är väldigt viktigt för dem som är ansvariga för verksamheten att få det klart för sig. Att det finns medel för verksamheterna som rör våld i samkönade relationer känner jag till. Jag vet också att just den här organisationen ihop med kvinnojourerna och brottsofferjourerna ska göra ett gott arbete för pengarna. Här är alltså frågan om detta är en långsiktig finansiering. Kommer att till nästa års regleringsbrev se till att den här finansieringen finns inrymd under någon myndighet för långsiktig finansiering? 82 Statsrådet (): Det som regeringsbeslutet som vi tog innebär är att vi öppnar upp villkoren för det statsbidrag som RFSL:s brottsofferjour tar del av. Den ändring som vi har skrivit in i regleringsbrev är att satsningen på brottsofferverksamhet för homo-, bi- och transpersoner som utsatts för våld i nära relationer fortsätter. ska fördela till organisationer som främjar brottsofferverksamhet för homo-, bi- och transpersoner särskilt med avseende på individer som utsatts för våld i nära relationer. kan alltså bidraget omfatta även verksamhet för hatbrottsoffer eller offer för hedersrelaterat våld. Ändringen i villkoren innebär helt enkelt att RFSL:s brottsofferjour inte kommer att drabbas av återbetalningskrav om de använder statsbidraget till verksamhet för hatbrottsoffer eller offer för hedersrelaterat våld. Vi såg att det inte alltid går att separera. Man får verksamheter av olika slag. Det blev en ohållbar situation, som vi bedömde det. Därför öppnar vi för att bidraget ska kunna användas också för den typen av verksamhet riktad till individer som har utsatts för den typen av brott. När det handlar om den långsiktiga finansieringen måste jag säga att liksom alla andra bidrag till ideell verksamhet är regeringens beslut om stöd till brottsofferverksamhet för HBT-personer tidsmässigt avgränsat till det statliga budgetåret. Så är det för alla ideella organisationer. Regeringen har dock, bland annat i regleringsbrev, aviserat att de här ska avsättas för brottsofferverksamhet under förutsättning att också anvisar medel för ändamålet. Det är inte så många saker som vi redan säger att vi avsätter de här pengarna till. Allting är ju en öppen fråga tills budgeten är beslutad, men avsikten är att också kunna göra det här. Det är alltså lika mycket pengar som . Samma sak gäller kvinnojoursverksamheten. Det handlar egentligen om att kommunerna via socialtjänstlagen har ett ansvar för att ge stöd, skydd och hjälp åt sina kommunmedborgare. Det är samma typ av verksamhet som de här frågorna handlar om. De ryms också i det som är kommunens ansvarsområde. Därför måste kommunen fortsatt vara huvudman. Det vi har gjort är ju att uppmana kommunerna att samarbeta med frivilligorganisationer, kvinnojourer och brottsofferjourer, och att de får del av de bidragsmedel som vi särskilt har avsatt för den här verksamheten, vilket som säkert Elisebeht känner till är ganska stora pengar. 83 ELISEBEHT (): Tack för svaret, statsrådet! Jag vet också att det naturligtvis är år för år. Icke förty är det så att en del anslag återkommer år för år. fördelar ju ett bidrag till , ett rätt stort sådant också. har , så länge jag kan överblicka, faktiskt också finansierat riksorganisationernas verksamhet. Det är på samma sätt med den här jouren, även om den är mer konkret därför att man också tar emot hjälpsökande i just den här verksamheten. Men det får ses som en nationell angelägenhet, och det är ett intressant utvecklingsarbete som pågår där. Finns det någonstans i landet samlad kunskap om HBT-gruppens brottsutsatthet är det just på den här brottsofferjouren. Därför kan den inte behandlas som en fråga. Då skulle ansvaret falla på , och jag tror inte att de är intresserade av att stå för finansieringen för hela landet. Den här verksamheten kan heller inte sägas rymmas inom det fördelar vad gäller utveckling av brottsofferarbete ute i landet som kvinnojourerna, brottsofferjourerna och även tjejjourerna kan ta del av. Det här är en annorlunda verksamhet som måste få sin finansiering på ett lite annorlunda sätt än det traditionella. Omöjligt är det inte, men det är bra att få höra att regeringen också i vart fall tänker sig att lägga fram för att fatta beslut om samma summa också . När det gäller brottsofferstöd över huvud taget sade statsrådet att det är en angelägenhet för kommunerna. Förvisso är det så och har varit under många herrans år. Det har till och med blivit skarpare. Man ska, inte bör, se till att brottsoffer får den hjälp och det stöd de behöver. Jag undrar om statsrådet kanhända har nåtts av den diskussion som pågår ute i landet , där kommunerna går från ideell verksamhet till att upphandla kvinnojoursverksamhet. Det är det jag tänker på i första hand. Det är ett litet stickspår. Jag inser det. Men eftersom statsrådet nämnde just det ansvaret kan jag förmedla att det är en sådan utveckling på gång ute i landet, ute i självaste verkligheten. Ideella kvinnojourer som i många herrans år har finansierats med verksamhetsbidrag från kommunerna, kanske från flera kommuner gemensamt till och med till en kvinnojour, nu omfattas av upphandling från kommunerna. Det är en utveckling som är oerhört annorlunda än vi har sett tidigare. Det är ett stickspår. Jag inser det. Jag får kanhända återkomma med den frågan i en annan interpellationsdebatt. Det svar som jag har fått när det gäller att just stödet till den brottsofferjour som får sägas vara HBT-jouren i också kan användas till annat än hjälp vid våld i samkönade relationer, det vill säga öppnas för alla brottsoffergrupper som kommer dit, är oerhört glädjande. Jag tackar så mycket för det svaret. 84 Statsrådet (): Det är sällan man kan ge så konkreta och jag hoppas glädjande besked i en interpellationsdebatt så det gläder också mig. Sedan kan vi säga att det finns några ställen till, även om RFSL:s brottsofferjour i tror jag var först med att ha en unik verksamhet. Vi har HBT-jouren för lesbiska och bisexuella kvinnor i och kvinnojouren i i samarbete med RFSL, en verksamhet som startade för homo-, bisexuella och transkvinnor som också har telefonjour. Jag kan bara nämna att inom ramen för regeringens satsning på att stimulera kvinnofridsarbete har verksamheten för våldsutsatta kvinnor i samkönade relationer också beviljats bidrag via den kommunala potten. Jodå, jag befinner mig i verkligheten, och jag får lite olika signaler. Låt mig säga att den utvärdering som vi ska göra när det gäller kvinnojoursarbetet och hur det ser ut i de olika kommunerna naturligtvis blir viktigt, intressant och vägledande för fortsättningen. Även om man från kommunernas sida samarbetar med ideella organisationer och i vilken form man än gör det är det viktigt att säga att kommunen fortsatt är den som har ansvaret för att se till att stöd och hjälp erbjuds på ett bra sätt och naturligtvis för att kunna följa upp verksamheten och se till att den håller en fullgod kvalitet. Utvärdering är viktigt i alla sammanhang, både när det gäller staten gentemot kommunerna och kommunerna gentemot olika verksamhetsutövare. Med det ber jag att få tacka för debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2008/09:550 om svensk närfångad fisk 85 Jordbruksminister (): i har frågat mig vad mina rekommendationer är till livsmedelskedjor, skolkök, restauranger och allmänhet avseende svensk närfångad fisk. Jag kan börja med att konstatera att jag delar syn att yrkesfiskarnas egen märkning Närfiskat är ett initiativ som ska uppmärksammas av flera skäl. Märkningen Närfiskat ger konsumenten viktig information om var och hur fisken är fångad. Det är väl känt att långa transporter av mat bör undvikas av miljöskäl. Närfiskat är dessutom ett initiativ som kan gynna det lokala kustnära samhället, vilket är positivt. Större delen av fiskerinäringen är lokaliserad till landsbygden. Att verka för en fortlevnad och hållbar utveckling av fiskerinäringen är en del i att skapa en levande landsbygd. Det är viktigt att vi har ett livskraftigt småskaligt kustnära fiske. Torsk är, från en kommersiell synpunkt, en av de viktigaste arterna i det svenska fisket. Torsk är god och nyttig mat, och det är inget fel i att äta lagligt fångad fisk. Torskbeståndet i östra visar på en positiv utveckling. Även forskare och WWF påtalar att så är fallet. Denna torsk är inte längre rödlistad enligt WWF:s egen listning. Det internationella havsforskningsrådet Ices rekommenderar att torskfisket där kan öka. Det är med glädje jag konstaterar att våra förvaltningsåtgärder och politiska beslut har bidragit till denna utveckling. Jag kommer att fortsätta verka för att torsken förvaltas på ett ansvarsfullt sätt för att nå en långsiktig hållbarhet. Jag välkomnar näringens projekt och jag är positiv till att vi i äter svensk närfångad fisk. 86 i (s): Jag tackar jordbruksministern tillika fiskeministern för svaret. Det råder väl inget tvivel om att vi är överens om det goda i att Närfiskat har kommit in. Jag hade inte mer än precis lämnat in interpellationen förrän man släppte på rödlistningen av torsken. Det är positivt att vi nu också tillsammans kan inse att torsken, i varje fall det östra beståndet, är räddad. Man kan nu fiska i det östra beståndet med gott samvete och inte minst äta den torsk och annan fisk som kommer därifrån. Jag tycker att det är på sin plats att först och främst tala om vad Närfiskat egentligen är. Det är ett initiativ från fiskbranschen för att förbättra informationen till konsumenten. Man vill gå ännu längre än och berätta om var fisken är fiskad, alltså i närområden runt Sveriges kuster och insjöar. Det är viktigt med korta avstånd mellan fångstplats och försäljningsställe. Det ska även vara korta tider mellan fångstdatum och försäljning. Detta främjar kvalitet och minskar onödiga transporter. Vi vet att konsumenter vill veta mer om var fisken kommer ifrån. Med Närfiskat kan man tala om var fisken har sitt ursprung, vilken båt det är som har fiskat den och när den är såld till en förstahandsmottagare. Som konsument får man viktiga kunskaper om den fisk man köper hos fiskhandlare som är medlemmar i . Det finns medlemmar som är såväl fiskare som mottagare av fisken samt grossister, restauranger, affärer och så vidare. Jag kan nämna några punkter för Närfiskat. Fisken ska vara fångad inom lagstadgad svensk fiskekvot och med godkända metoder. Den ska vara fångad av licensierade svenska fiskare. Den ska saluföras av auktoriserade förstahandsmottagare eller via dokumenterad direktförsäljning. Den ska ha hanterats av yrkesfiskare och fiskhandlare med flera som har genomgått utbildning och tecknat avtal med Närfiskat. Det ska finnas dokumentation från fångsten ända fram till detaljhandeln för att man ska kunna ha full spårbarhet. Även denna dokumentation ska vara tillgänglig för konsumenten vid försäljning. Jag tycker att det är viktigt att vi får fram detta så att det sprids. När vi letar efter fisk där den säljs ska vi kunna se att det finns Närfiskat. Detta gäller längs hela Sveriges kuster uppifrån den vid runt om sydkusten och ända upp till . Där finns såväl fiskare som fiskhandlare och restauranger och affärer som begagnar sig av denna metod Närfiskat. Vad kan man då säga om hur detta ska nå ut? Och vad ska det göra för nytta? Vi vänder den trend som har varit rådande att man skulle äta fisk i allmänhet och svensk torsk i synnerhet med dåligt samvete. skriver i sitt svar att det inte är något fel i att äta lagligt fångad fisk. Jag skulle vilja påstå att det är fel att inte äta lagligt fångad fisk. Det är bra att fiskeministern och jag är överens om detta, men jag skulle ändå vilja gå vidare med en fråga. Jag vet att man nu har kommit med en utredning vad gäller den kustnära och närfångade fisken. När denna utredning går vidare skulle kanske även initiativet med Närfiskat och vad det har för betydelse kunna ingå. Hur når vi ut med denna information ännu bättre? 87 Jordbruksminister (): Jag tackar för interpellationen. Det är en viktig frågeställning som är under debatt. Jag tycker att det småskaliga kustnära fisket är speciellt viktigt. Det är viktigt för mig därför att det handlar om att värna men också utveckla en levande landsbygd i alla olika delar av . Det är viktigt eftersom detta fiske ger möjlighet att ge liv åt långa kust. Det är också i detta fiske som vi kan ha en stor del av vårt framtida fiske i . Vi vet en del om denna typ av fiske, dock ej tillräckligt. Av det skälet har regeringen på regeringssammanträdet bett ansvarig myndighet, , att komma med förslag på hur detta fiske ska kunna utvecklas detta efter det att fisket har kartlagts och analyserats. Det här är viktigt för mig, för jag vill öka det som är under fråga i interpellationen, det vill säga Närfiskat. Det ger nämligen fördelar ur miljösynpunkt. Det ger fördelar i form av ökad sysselsättning och det ger en ökad kunskap hos konsumenter om produktionskedjan. Det skapar också en viss trygghet hos oss konsumenter, tycker jag. Därtill kan läggas att det borde ha en positiv inverkan på kvaliteten hos den goda fisken. 88 i (s): Jag instämmer i att det inte minst handlar om kvaliteten och om bättre fisk. Det kanske ligger bland annat i detta; ibland får man fisk som inte är som den ska vara. Den är som bäst när den är som färskast och när man vet hur man ska handha fisken. Det kan också vara en del i hur man ska gå till väga för att nå ut med budskapet. Det nämndes här hur viktigt detta är inte minst för bygden. Eftersom jag har mina huvudsakliga frågor i kulturen vet jag att fiskare och våra kustsamhällen med hamnar och mindre hamnar som inte har någon större verksamhet är viktiga också för kulturen i vårt land. Det handlar om kulturhamnar. Vi ska kunna ha levande hamnar med mindre båtar som tar i land fisken och får avsättning för densamma. Vi är i ett läge där vi har en ökande mängd torsk. Det har man genom forskning kommit fram till. Huruvida vi ska använda denna ökande mängd som ökade kvoter behöver vi inte ta upp i den här debatten. Vi kanske ska handskas med detta på olika vis. Men vi vet i alla fall att torsken inte är hotad i det östra beståndet, och därför kan vi med gott samvete fiska upp den. Fiskarna måste alltså få avsättning för sin fisk. Som jag nämnde i min interpellation är det viktigt att man går vidare till försäljningsställen, inte minst till kommuner och restauranger. Då kanske ungdomarna lär sig att äta och handha torsk. I skolan, i hemkunskapen på högstadienivå, lär man sig att tillreda olika sorters mat. Även där bör man lära sig att tillreda fisk. Okej det går att mätta magen med fiskpinnar, men det kanske inte är det mest kulinariska man kan laga av torsk och annan fisk. Det är viktigt att vi når ut och att informationen finns. Torsken är räddad, och vi kan använda den på ett bra sätt. Via priset och det sätt man handskas med det hela på via mellanhänder kan man nå ut till olika led så att alla lär sig detta. Man ska under sin uppväxt även äta svensk närfiskad fisk. Jag vill också nämna att det inte bara är ett fåtal som är medlemmar i konstellationen Närfiskat. Det är hundratals fiskare, fiskhandlare, grossister och affärer. Man kan gå in på Fiskares Riksförbunds sida och titta vilka som är medlemmar där; vilka båtar, grossister, fiskhandlare med flera som är med där. Det är en öppen handling, och allmänheten kan ta del av alla dokument. Jag tycker också att vi ska slå ett slag just för att man i skolor och kommuner, som jag skrev, ska få handskas ännu mer med torsken. Man kanske också ska göra en kartläggning av hur det här fungerar och vilka som har anslutit sig och inte. 89 Jordbruksminister (): Jag är alltså glad över det initiativ som har tagits till projektet . Jag tycker därtill att det är upp till näringens organisationer att utveckla verksamheten så att fler ansluter sig till projektet. Men det är också upp till näringens organisationer att göra reklam för sitt projekt bland oss konsumenter för att på så sätt ytterligare utveckla sin verksamhet. Som jag sade i mitt tidigare inlägg tycker jag att detta är en viktig frågeställning, och jag vill än en gång tacka för den interpellation som har avgivits. 90 i (s): Då kan jag bara kort avsluta med att säga att vi är överens om att Närfiskat är bra för fisken, och för torsken, eftersom man fiskar efter de rekommendationer och den forskning som finns. Det är bra för miljön, och vi slipper transporter om vi kan använda den fisk vi har i vår närhet. Det är bra för kvaliteten; att vi får mat som är av högsta kvalitet och som är nyttig att äta. Jag vill bara avsluta med att säga att jag hoppas att det under ordförandeskap nästa halvår serveras svensk torskfilé tillsammans med god potatis och lingon så att man även på högsta EU-nivå vet att vi här i kan handskas med och tillaga fisk. 91 Jordbruksminister (): En av mina övergripande prioriteringar under det svenska ordförandeskapet är att föra ut den svenska synen att vi måste ha ett uthålligt fiske i alla delar av unionen. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellationerna 2008/09:526 och 529 om kvotering till bolagsstyrelser 92 Integrations- och jämställdhetsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att åstadkomma en jämställdhet i kommunala och landstingskommunala bolag och styrelser och vilken tidsplan som finns för detta, vilka åtgärder jag avser att vidta för att åstadkomma en jämn könsbalans i börsbolag och vilken tidsplan det finns för det, om jag avser att låta utreda möjligheterna att införa kvotering som metod liknande det som finns i och för att nå mer jämställda styrelser samt om jag är beredd att skjuta till pengar till utbildning för börsbolagens valberedningar och rekryterare för att de ska kunna rekrytera på jämställt sätt. har frågat mig om jag avser att verka för en lagstiftning liknande den man har i när det gäller representation i bolagsstyrelser. Eftersom dessa frågor berör varandra har jag valt att besvara båda interpellationerna i ett gemensamt svar. Frågan om kvotering är särskilt aktuell nu när börsbolagen haft sina årsstämmor och andelen kvinnor inte nämnvärt ökat i bolagsstyrelserna. Självklart är jag inte nöjd med detta resultat. Jag har i många sammanhang framfört att regeringen tycker att det är viktigt att andelen kvinnor på chefspositioner och i styrelser ökar, såväl i statligt ägda bolag och myndigheter som i privata företag. Regeringen anser att lagstadgad kvotering av kvinnor och män till bolagsstyrelser inte är en lämplig metod för att förbättra jämställdheten i näringslivet, då styrelsernas sammansättning är en ägarfråga. Regeringen har varit framgångsrik i att öka andelen kvinnor i de statliga bolagen genom att aktivt arbeta med frågan. är av styrelseledamöterna i de statliga helägda bolagen kvinnor och män. I de helägda och delägda bolagen var uppdelningen kvinnor och män. När det gäller ordförande har andelen kvinnor ökat från till . Regeringen vill vara en förebild i arbetet med att få in fler kvinnor i bolagsstyrelserna. Regeringen har även vidtagit andra åtgärder för att öka jämställdheten i bolag och styrelser. beslutade regeringen om ett nationellt styrelseprogram för kvinnor. Insatsen ska synliggöra och lyfta fram kompetenta kvinnor som kan sitta i olika bolagsstyrelser. Det ska även sprida goda exempel och skapa en debatt om vikten av att ha fler kvinnor på styrelseposter utifrån ett tillväxtperspektiv. När det gäller balansen mellan kvinnor och män i bolagens styrelser spelar valberedningarna en väsentlig roll. Det är de som ska kunna se och föreslå de kompetenta kvinnor som finns och vilkas kunskap måste tas till vara i de olika styrelserna. Regeringen har skrivit till valberedningsordförande i alla noterade bolag och uppmanat dem att skicka oss den motivering till den föreslagna styrelsen som enligt svensk kod för bolagsstyrelser ska upprättas och som presenterats för bolagsstämman. Syftet är att få en korrekt bild av hur valberedningarna arbetar för att uppnå en jämn könsfördelning i styrelserna. Regeringens satsning på kvinnors företagande med under 20072009 är också ett led i arbetet.