prot · GW0962 · 2009-01-23 00:00:00 — försökte finansministern i alla fall att ge mig ett svar. Det var gott så. När det gäller pensionärerna gjorde en jämförelse med kompensationen för egenavgifterna. Men om man inte betalar egenavgifter kan man inte heller bli kompenserad för egenavgifter. Jag tycker därför att det var en ganska dålig jämförelse. Poängen i mitt resonemang är att vi ser det som problematiskt att olika grupper beskattas på olika sätt att inkomsttagare beskattas på ett annat sätt än till exempel pensionärer. Det finns också andra grupper. När det gäller anledningen till det kan jag koppla till andra debattörer, bland annat . Vi tror på en produktiv rättvisa. Vi tror faktiskt på att människor som känner trygghet vid sjukdom, vid arbetslöshet och annat också kan bidra på ett väldigt bra sätt både till sysselsättning och till rättvisa. Jag tycker att det är nästan oförskämt att vi får stå här och bli anklagade för att vi vill avskaffa arbetslinjen. Jag vill säga till att han ska sluta att kalla detta för bidrag. Detta är försäkringar. Vi har en arbetslöshetsförsäkring i det här landet, vi har en sjukförsäkring i det här landet, och vi har en föräldraförsäkring i det här landet. Det är inte bidrag, det är försäkringar som ska täcka upp inkomstbortfall. Det brukar i alla fall parti värna i många andra sammanhang. finansministern: Jag ställde en fråga om jobbskatteavdraget och om det fanns någon empirisk undersökning som visar att jobbskatteavdraget påverkar sysselsättningen i positiv riktning. Svaret som jag fick av finansministern gällde inkomstskillnaderna, men det var egentligen inte min fråga. 106 (): A-kassan betalas till, om jag minns rätt, från staten. Det är väl därför en korrekt beskrivning att säga att det är ett bidrag. Det är möjligen 10 procents försäkring. Jag ska återkomma till det. Jag ska egentligen ta fasta på det som sade. Det var nämligen en väldigt kraftfull argumentation för något som du är emot, nämligen en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Du sade med emfas och stort beklagande att 500 000 människor har lämnat a-kassan. Det tycker jag också är negativt. Då är frågan: Vilken slutsats drar man av detta? Det beror på högkonjunkturen, och det beror på att en del är nära pensionen. Jag önskar att vi visste bättre vilka det är som har lämnat a-kassan. Men det finns de som är rädda för ökad kunskap om detta inom den fackliga rörelsen. Därför har vi inte kunnat få den typen av information från de fackliga arbetslöshetskassorna. Det beklagar jag. sade också mycket kraftfullt att 180 000 personer inte har någon a-kassa. Men allt detta är en argumentation, , för det som alliansen hade i sitt program och som jag hoppas att vi kan genomföra inte utan kommande mandatperiod. Detta utredningsförslag var nämligen inte någon bra utgångspunkt. sade att det är bedrövligt att 500 000 människor har lämnat a-kassan och att det är väldigt olyckligt att 180 000 människor är helt utan a-kassa. Men då är detta en argumentation för en allmän och obligatorisk försäkring, eller hur? Varför är ni då emot det? Det är för mig helt obegripligt. Om vi hade en sådan skulle de problem som betonar inte uppstå. 107 Finansminister (): skojade lite grann om börskurserna att man kanske inte ska lägga så stor vikt vid dem. Jag hade ett arbete där jag mycket ofta tog hem den typen av grafer. satt ett av mina barn och följde dessa grafer med fingret och sjöng: och upp, upp och ned. Det är lite grann så med dessa grafer. De går upp, och de går ned. Det kan man naturligtvis skoja lite grann om. Det viktiga med den här diskussionen är hur vi ska se på skillnaderna, om alla skillnader är lika bekymmersamma eller om det beror på vilken orsak de har. Där delar jag hållning. Om det nu är så att som grundar Skype blir väldigt rik och därmed bidrar till en ökad inkomstskillnad och det gör att miljoner människor runt om i världen kan ringa billigare är det inte ett problem. Problemet är om inkomstskillnaderna uppstår och drivs av att somliga människor får så dålig utbildning att de inte kan komma in på arbetsmarknaden, att omvandlingen gör att människor fastnar i utanförskap eller att vi har ett dåligt entreprenörsklimat som gör att vi inte får tillräckligt många jobb i servicesektorn. Det är den problematiska klyftan. Vi måste lära oss att skilja på dem. Jag blir lite bekymrad över svartmålning av den svenska modellen. Vi har en period med relativt hög ersättning i a-kassan i början. Det är som är arbetslösa än . De kommer då att ha en relativt god ersättning. Sedan trappas den gradvis av, och vi har jobb- och utvecklingsgaranti för att mer aktiva åtgärder ska sättas in. Vi kombinerar ett kontant stöd med några av mest omfattande och aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Via de system vi har i välfärdsstaten med barnomsorg, skola och sjukvård har även de som är arbetslösa en relativt god ekonomisk trygghet i sin tillvaro. Sedan kan man naturligtvis önska att den hade varit bättre. Men låt oss inte glömma att relativt de flesta andra länder är detta en välfärdsstat som ger större trygghet med bättre liv också för dem som har en svag ekonomisk ställning. Jag kan bara nämna . Jag kan bara nämna , som naturligtvis nu också gäller under Steinmeiers tid i regeringen. När det gäller arbetslinjen ställer frågan: Hur är det nu med jobbavdraget? Vi har prövat den frågan upprepade gånger. På jobbar vi så att vi varje gång när vi får ett reformförslag utvärderar vad det har för effekter på varaktig sysselsättning och varaktig tillväxt och hur det påverkar fördelning och de offentliga finanserna. Detta har vi nu gjort i omgång efter omgång. Det är naturligtvis internt arbetsmaterial som görs av våra opolitiska tjänstemän. Jag kan avslöja att de genomgångarna ger samma resultat. På basis av den forskning som finns är jobbavdraget påtagligt mer effektivt i att öka sysselsättningen och tillväxten än praktiskt taget alla andra åtgärder. Det finns exempel på åtgärder som är nästan lika effektiva. Det är också sådana som vi har genomfört vid olika tillfällen. Men det är genomgående så att jobbavdraget, när man baserar sig på forskning och erfarenhet, har bättre effekter på sysselsättning och tillväxt än praktiskt taget alla andra åtgärder. Det är också den slutsats som drog. menar här att de 180 000 som inte har inkomstersättning i a-kassan skulle bli beroende av försörjningsstöd, eller socialbidrag som det tidigare kallades. Det ska bli intressant att se. bedömning är att antalet i försörjningsstöd kommer att öka med 180 000. Vi kan se om det visar sig vara en riktig bedömning. Både och jag vet att det inte kommer att bli så eftersom vi har en kontantersättning i a-kassan som ligger högre än socialbidragen och som gör att vi har en grundtrygghet också för dem som inte har en inkomstersättning. 108 (): Vi diskuterar olika saker. Jag diskuterar konkret vad det innebär för enskilda människor. Jag svartmålar inte när jag säger att a-kassan har blivit kraftigt försämrad. Det är ingen svartmålning av den svenska modellen. Vi står starkt upp för den svenska välfärdsmodellen. Men den ska vara generell, och den ska innebära att vi ska ha en a-kassa som människor kan leva på. Problemet är att ersättningsnivåerna nu är så låga att människor inte kommer att kunna leva på ersättningen fullt ut. De kommer att behöva komplettera den med försörjningsstöd. Det är som en välbetald Volvoarbetare kan få maximalt i a-kassan efter skatt. När han jobbar har han efter skatt . Det är kvar. Det är en radikal försämring av ekonomin. Det har ni medvetet gjort genom att sätta taket där det nu sitter på . Det är vad jag kritiserar. Ni genomförde den förändringen för att ni skulle tvinga allt fler människor att ta andra jobb som gjorde att de skulle komma ur arbetslösheten och in i jobb under en högkonjunktur. Men det har visat sig att det inte var något framgångskoncept. Som har sagts i debatten hade vi med de tidigare a-kassereglerna under Socialdemokraternas senaste år vid makten 153 000 fler människor i arbete under det året med det ersättningssystem vi då hade. Det blev inte så många fler jobb när vi fick en borgerlig regering och ni försämrade a-kassan. Antalet nya jobb har faktiskt blivit färre än vad det var . Det är detta som är bakgrunden till vår kritik mot det försörjningsstöd som vi nu har. Det är därför som vi kräver att ni ska göra förändringar som gör att människor kan leva på sin a-kassa. Det är avgörande för den framtida debatten att ni återkommer med förslag till som gör att människor kan leva på a-kassan. 109 Finansminister (): vänder sig mot att jag anklagar honom för svartmåla. Det var själv som stod i talarstolen bredvid mig, inte i den här talarstolen, och meddelade att han för utländska gäster berättade att det skett radikala försämringar i den svenska modellen och att det nu inte fanns någon ekonomisk trygghet. Då måste jag be att få påtala hur det är. När vi tittar på partivänner i och administrerar de system som ger väsentligt lägre ersättning under väsentligt med väsentligt mindre inslag av en aktivare arbetsmarknadspolitik och med väsentligt sämre tillgång till viktiga välfärdstjänster. Det gör att de arbetslösa naturligtvis lever under tuffare ekonomiska villkor än i . Det är ändå viktigt att vi håller städat i debatten. Vi ska inte beskriva den svenska modellen som ett fattighus där vi har rivit sönder tryggheten. Så är det inte när vi jämför oss med andra länder. Vi har en väl fungerande samhällsmodell med relativt begränsad långtidsarbetslöshet, relativt god tillgång till välfärdstjänster och en relativt hög sysselsättningsnivå. Det är någonting som vi naturligtvis ska försvara. nämner nu siffran . Låt oss stanna upp där. Det är en ersättning på med . För av de arbetslösa betyder det att de får ut det beloppet. Det är precis samma belopp som de fick ut . Den förlängda perioden med förhöjt tak tog vi bort. Men är exakt samma belopp som när partivänner innehade makten i . Det kan inte ha varit så att var himmelriket, och har det helt plötsligt förvandlats till ett veritabelt fattighus. Så kan det inte vara. Härvidlag är a-kassan fortfarande en god inkomsttrygghetsförsäkring, och så ska det vara. Det är någonting bra att vi har en god inkomsttrygghetsförsäkring. Men arbetslinjen säger att det också måste vara en omställningsförsäkring och en avvägning mellan trygghet och ekonomiska drivkrafter att komma tillbaka. Där har vi olika hållning. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2008/09:244 om skatten på syntetisk diesel 110 Finansminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att sänka skatten på syntetisk diesel. Bakgrunden till frågan är att regeringen beslutade att inte medge fortsatta skattelättnader för sådan diesel. Regeringen får enligt en bestämmelse i lagen om skatt på energi i särskilda fall medge nedsättning av eller befrielse från energiskatt och koldioxidskatt på bränslen som förbrukas inom pilotprojekt för teknisk utveckling av mer miljövänliga produkter eller för bränslen från förnybara källor. Med stöd av den bestämmelsen har två företag under beviljats nedsatt koldioxidskatt avseende syntetisk diesel framställd ur naturgas. Dispenserna löpte ut nu . Regeringens fokus när det gäller alternativa drivmedel ligger på koldioxidneutrala drivmedel, som är befriade från såväl energiskatt som koldioxidskatt. Den skattebefrielse som tar upp i sin fråga gäller ett fossilbaserat bränsle. Tekniken med syntetisk diesel kan också användas för biogas. Om så sker kommer den del av den syntetiska dieseln som framställts ur biogas att skattemässigt behandlas på samma sätt som andra koldioxidneutrala drivmedel. Att beskattningen av fossilbaserad syntetisk diesel ökar med per liter hindrar enligt min mening inte att syntetisk diesel kommer att produceras från de källor som nämner, alltså från skogsavfall eller svartlut. Det är först när den syntetiska dieseln framställs från biomassa som det blir någon effekt på utsläppen av koldioxid. Till den del den syntetiska dieseln är framställd från biomassa är den också befriad från såväl energiskatt som koldioxidskatt. Min uppfattning är att skattebefrielse för drivmedel i första hand ska styras av vilka effekter det ger på utsläppen av koldioxid. Det utesluter dock inte att även andra miljöaspekter på ett drivmedel gör att en lägre beskattning kan vara motiverad. Frågan om det finns anledning att mer långsiktigt gynna fossilbaserad syntetisk diesel skattemässigt kräver dock ytterligare överväganden. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 111 (): Frågan om syntetisk diesel är en fråga om hur vi ska se på möjligheterna att stimulera alternativa energikällor. Jag får tacka för interpellationssvaret, men jag är ändock inte riktigt nöjd. Vi diskuterar syntetisk diesel. Den kan tillverkas av olika saker, bland annat av naturgas eller av så kallade restgaser som facklas bort på raffinaderierna. Det handlar om att ta till vara en sådan energikälla och utveckla en ny form av syntetisk diesel. Man kan ställa sig frågan: Varför har man då inte från regeringens sida kunnat fortsätta att ge dispens avseende den särskilda punktskatten? Både och har tidigare uttalat sig ganska tydligt på den här punkten och sagt att de tycker att det är rimligt att man beskattar syntetdiesel på samma sätt som naturgas. Även EU har svarat ja på det här, och tyckt att det har varit okej att man kan ha en lägre skatt eftersom det är positivt ur miljösynpunkt. Det handlar om att ta fram nya alternativ. Jag har själv en biofuelbil, det vill säga en gasbil. När jag kör på biogas eller på naturgas betalar jag inte koldioxidskatt på det, utan det blir en lägre beskattning. Varför kan vi då inte ha det för den så kallade syntetiska dieseln, även om den framställs av restgaser som facklas bort eller av naturgas? Det är ändå bättre från miljösynpunkt eftersom vi på det viset får ned koldioxidutsläppen i atmosfären. Vi tar till vara och omvandlar denna gas till så kallad syntetisk diesel. Det är egentligen det diskussionen handlar om. Jag är lite förvånad över att det är finansministern som svarar på frågan eftersom det egentligen är en miljöpolitisk diskussion vi skulle föra om den här saken. Men är det som det är, och det har blivit mer av en skattefråga. Jag beklagar att regeringen tidigare, under föregående år, avvisade den fortsatta framställan. Vi har i två företag som arbetar med syntetisk diesel och som har en växande marknad. Vi vet att den syntetiska dieseln har oerhört små utsläpp när vi ser på det ur arbetsmiljösynpunkt och liknande och när man tänker sig truckar och olika maskiner som används på arbetsplatser. Ur arbetsmiljösynpunkt är den därför väldigt positiv för enskilda människor. Jag tycker att regeringen borde tänka om på den här punkten. 112 Finansminister (): Det här är en komplex och svår fråga. Jag ska göra ett försök att reda ut den så får vi se hur pass oeniga vi är därefter. Vi har alltså haft syntetisk diesel. Den kan framställas antingen på det sätt som vi talar om, ur biologiska produkter som svartlut och annat som kommer från massaindustrin, eller som i det här fallet från naturgas. Naturgas är precis som bensin och diesel ett drivmedel eller en energikälla som påverkar CO2-utsläppen. Följaktligen påverkar den även växthuseffekten. Det är ett av skälen till att vi i har valt att inte ha någon bredskalig satsning på naturgas. Det är inte en förnybar energikälla. Vi har ändå haft två omgångar av pilotprojekt för några företag när det gäller detta. Tekniken är nu relativt väl beprövad. Vi vet att den inte har någon CO2-effekt förrän vi går över till svartlut och andra massaproduktsderivat, om man får kalla det för det. Det verkar märkligt att begära ett förnyat pilotprojekt, för ett pilotprojekt måste ju vara någonting som man prövar, för naturgasbaserad syntetisk diesel. Det verkar mycket märkligt eftersom det inte finns några CO2-skäl. hänvisar till arbetsmiljön. Där har vi ett liknande fall med så kallad alkylatbensin som vi använder av arbetsmiljöskäl och som ger en nedsättning när det gäller bensin för utombordsmotorer och snöskotrar. Det hänger ihop med att det blir mindre andra utsläpp, vilket är bra för havsmiljön eller sjömiljön det är kanske den vi ska tala om när det gäller utombordsmotorerna. Man ska inte köra runt i känsliga naturmiljöer och släppa ut tungmetaller. Då är det bra med alkylatbensin, och därför har vi en nedsättning på den. Finns det något liknande skäl för syntetisk diesel? Där har vi helt andra utsläpp som påverkar arbetsmiljön. Var är det viktigt? Såvitt jag kan förstå och bedöma handlar det till exempel om de fordon man kör i gruvindustrin och gruvnäringen. Där finns det en positiv effekt av detta. Är det då skäl nog att ha en nedsättning? Det är inte ett skäl att ha en nedsättning av koldioxidskatt eller energiskatt av klimatpolitiska skäl. Det är inte motiverat. Däremot och det är det som ligger i slutklämmen på mitt svar finns det naturligtvis skäl att pröva om syntetisk diesel ska ha skattemässigt gynnad ställning av samma skäl som alkylatbensin, det vill säga därför att det har positiva effekter på arbetsmiljön. Det är en fråga som vi måste pröva. Det går inte att svara på det, helt enkelt. Man måste pröva hur pass betydande vinsterna är, vad de har för miljöeffekter, vad kostnaden är och hur det skulle fungera i övrigt mot skattesystemet. Det är det som ligger i frågesvaret; jag konstaterar att detta dock inte utesluter att andra miljöaspekter på ett drivmedel gör att en lägre beskattning kan vara motiverad. Vår avsikt är naturligtvis att nogsamt pröva denna fråga för att se om den syntetiska dieseln precis som alkylatbensin av dessa skäl skulle ha en skattenedsättning. Men det vore orimligt och, tycker jag, otänkbart att gå till EU och hävda att vi har ett förnyat pilotprojekt med klimathänseenden kring naturgasbaserad diesel. Det blir inte rimligt. När vi väl är tillbaka till att man med hjälp av de olika biprodukterna från massaindustrin kan framställa syntetisk diesel är vi i ett nytt läge, och då är det att pröva den frågeställningen. 113 (): En fråga som inte svarade på var den jag tog upp om de så kallade restgaserna och det som facklas bort. Det är ändå energi som finns och som man kan nyttja. Det är det ena. Det andra är att naturgasen används och inte har någon koldioxidbeskattning. Den används som drivmedel. Men när man omvandlar den till syntetisk diesel kan man inte längre ha en nedsättning av skatten. Jag tycker att det låter ologiskt. Det är det som jag tycker är konstigt att man inte kan se möjligheten för svenska företag som jobbar inom de här områdena att fortsätta utveckla den syntetiska dieseln i . Som produkt betraktad, när den används, är den precis som alkylatbensinen väldigt positiv för miljön. Varför ska vi då inte kunna fortsätta? Det är ju relativt små summor för statskassan som vi diskuterar eftersom omfattningen av verksamheten inte är särskilt stor. Men den kan växa och bli större längre fram, och jag förstår också att det då kan bli ett ekonomiskt problem. Men jag tycker att det är ganska rimligt att vi har en likabehandling av olika former av alternativ som vi nu prövar i för att komma ifrån de fossila bränslena. Jag har fortfarande lite svårt att förstå varför det ska vara så svårt att fortsätta att ge en dispens för syntetisk diesel i skattehänseende. Annars blir det alternativet alltför dyrt, och risken är att det kommer att försvinna ur den svenska marknaden. Jag har kunnat notera att en del svenska fordonsföretag har tagit fram särskilda motorer för syntetisk diesel för att pröva om det skulle kunna vara en framkomlig väg. Jag är inte säker på att man kommer att kunna använda sig av svartlut och liknande i den omfattning som fordras om man ska få en stor volym på detta i det korta perspektivet eftersom det kanske kommer att krävas stora resurser av energi. Då är det som facklas bort ett alternativ som i annat fall bara försvinner bort ut i atmosfären. Det gäller även en hel del av naturgasen, som man just nu diskuterar att utveckla vidare även på svensk sida. Jag tänker på den särskilda ledning som det pågår en koncessionsförhandling om från via till utefter . Vi kommer fortsättningsvis att ha tillgång till naturgas även i om regeringen säger ja till den koncessionsansökan som kommer in i vår. Jag tror faktiskt att regeringen kommer att säga ja till den. 114 Finansminister (): Jag tror inte att detta är en fråga som präglas av stora partipolitiska motsättningar, men låt mig försöka reda ut detta ett varv till. Framställer man diesel ska den beskattas som diesel så länge den har miljöeffekter som diesel. Följaktligen ska naturgasbaserad syntetisk diesel beskattas som diesel. Det är den logiska hållningen om man har koldioxidutsläpp som bas för beskattningen av diesel. Övergår man till att framställa syntetisk diesel av restprodukter från skogsindustrin och det därmed blir ett biobaserat drivmedel, en biobaserad energikälla, ska beskattningen naturligtvis återspegla detta. Detta är skälet till att syntetisk diesel inte ska beskattas som något annat än diesel eftersom den har samma koldioxideffekter på naturen som vanlig diesel. Sedan har vi den andra frågeställningen där syntetisk diesel är bättre i arbetsmiljöhänseende. Då ska frågan naturligtvis prövas på de meriterna. Då är alkylatbensinen parallellfallet. Om detta har betydande arbetsmiljöeffekter inom till exempel gruvnäringen ska vi pröva det noggrant och se om det finns skäl att göra en sådan nedsättning. I den bredare frågeställningen tillåter inte oss att göra en annan tolkning än den vi gör. Det finns undantag från den i termer av de här pilotprojekten, men vi har haft pilotprojekt. Det blir märkligt att närmast semipermanent ansöka om pilotprojekt. Därför är det min hållning att om vi får restproduktbaserad diesel ska vi beskatta den som ett biobränsle. Så länge vi pratar om naturgasdiesel ska den beskattas som diesel. Huruvida den dieseln ska få sänkt energiskatt på samma sätt som alkylatbensin är en fråga som vi ska pröva på andra arbetsmiljömeriter. Det är en prövning som vi är beredda att göra. 115 (): Jag har inte så väldigt mycket mer att tillägga, men på en punkt tycker jag inte att logiken är så oerhört tydlig med tanke på att vi inte har någon särskild beskattning på naturgasen. Varför kan man inte behandla syntetisk diesel på samma sätt? Även om det går omvägen till att bli diesel är utgångspunkten densamma. Det är naturgas i båda fallen. I ena fallet är det naturgas som man använder direkt som drivmedel. I det andra fallet omvandlar man naturgas till syntetisk diesel. Källan är exakt densamma. I ena fallet är det skattebefrielse, och i det andra är det inte skattebefrielse. 116 Finansminister (): Jag tackar för att han har rest den här frågeställningen och påpekat det som jag tycker är det bekymmersamma, nämligen alkylatbensinen kontra den syntetiska dieseln när det gäller arbetsmiljön. Där tycker jag att det finns skäl att pröva hur vi ska göra med skatterna framöver. Däremot delar jag inte syn på att detta är ologiskt när det gäller dieseln. Vi har tre sorters diesel här. Diesel 1 är vanlig diesel. Den förorenar och släpper ut koldioxid. Diesel 2 är naturgasbaserad diesel. Den förorenar och bidrar till växthuseffekten. Diesel 3 skulle vara en biobaserad diesel som inte har de egenskaperna. Då ska vi naturligtvis beskatta diesel 1 och diesel 2 lika eftersom de har samma effekter på växthuseffekten. Men vi ska naturligtvis ha en mer gynnsam beskattning av diesel 3 när diesel 3 finns på marknaden och fungerar. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Framställning 2008/09:RS1 till Motioner 2008/09:C4C9 till civilutskottet Anmäldes och bordlades Proposition 2008/09:97 Åtgärder för jobb och omställning