prot · GW0985 · 2009-03-17 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . Tredje vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdragen som ledamot och ordförande i trafikutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Socialminister (), statsrådet (), statsrådet (), försvarsminister () och statsrådet (). 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2008/09:367 Till Interpellation 2008/09:367 Investeringar för utveckling av framtidens svenska träindustri av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella samt utrikes resor. () Enligt uppdrag Interpellation 2008/09:372 Till Interpellation 2008/09:372 Klimatinformation av Per () Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 5 § Svar på interpellation 2008/09:306 om småhusindustrin och bostadsbyggandet 1 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att se till att bostadsbyggandet av småhus tar fart igen samt vilka möjligheter jag ser för att stimulera bostadsmarknaden så att fler av medborgare även kan förverkliga sin dröm om ett egnahem. Låt mig börja med att säga att jag delar oro för det låga bostadsbyggandet av småhus. När nu världsekonomin har bromsat in har det drabbat många länder och många sektorer, inte minst småhusindustrin i . Vi har löpande kontakt med företrädare för bostadsbyggandets branschorganisationer för att hålla oss informerade om hur utmaningarna ser ut. Byggbranschen är en särskilt utsatt sektor då den karakteriseras av mycket stora långsiktiga och konjunkturkänsliga investeringar. För att möta den globala krisen har regeringen satsat totalt ca på stimulansåtgärder , bland annat inom bygg- och anläggningssektorn. Till stor del handlar byggföretagens problem också om svårigheter att få finansiering för de byggprojekt som man vill genomföra. Regeringen har genomfört ett antal åtgärder som syftar till att dämpa den finansiella oron inom framför allt banksektorn och därmed möjliggöra en bättre fungerande finansiering, inte minst inom byggsektorn. Det är också viktigt att påpeka att bostadsbyggandet i länge har legat på betydligt lägre nivåer än vad det gör hos till exempel våra nordiska grannländer. För att komma till rätta med detta måste ett antal strukturella problem på den svenska bostadsmarknaden åtgärdas. Målsättningen för regeringens bostadspolitik är att bostadsmarknadens funktionssätt ska förbättras med långsiktigt stabila villkor för ägande och byggande av bostäder. Hushållens önskemål ska vara styrande för hur bostadsbeståndet utvecklas. De höga produktionskostnaderna och de omfattande kvalitetsbristerna inom byggandet utgör exempel på de strukturella problemen inom byggbranschen. För att fler ska få råd att efterfråga en nyproducerad bostad är det viktigt att produktionen är effektiv och kvalitativ så att bra bostäder kan köpas till rimliga priser. Även om man kan ha förhoppningar om att den rådande lågkonjunkturen kan verka dämpande på produktionskostnaderna är det viktigt att se över vad som kan göras för att byggbranschen ska fungera bättre. Statskontoret har därför fått regeringens uppdrag att se över frågor gällande bland annat bristande konkurrens och byggfel inom byggsektorn. För att fler ska kunna förverkliga sin dröm om ett egnahem är det också centralt att ge människor ekonomisk möjlighet att efterfråga den bostad de vill. Därför fokuserar regeringens politik på att förbättra förutsättningarna för de människor som inte har denna möjlighet. Regeringens satsningar inom jobbpolitiken skapar långsiktiga förutsättningar för fler personer att etablera sig på arbetsmarknaden. Jobbavdraget stärker hushållens ekonomiska förutsättningar att efterfråga bostäder. Genom dessa insatser har regeringen skapat goda förutsättningar för människor att på egen hand förverkliga sin dröm om en egen bostad. 2 i (s): Tack, statsrådet, för svaret! Det är ett långt svar där jag tycker att statsrådet mest lägger problemen i knät på branschen och inte ser sitt ansvar och sina egna möjligheter att göra något. Jag kommer från Småländska höglandet. Detta område har länge varit det träindustritätaste området i landet. av träindustri finns i . Det betyder ungefär 20 000 arbetstillfällen. Det gäller inte bara husfabriker utan sågverk, underleverantörer som tillverkar takstolar, inredningar, fönster, dörrar, möbler och allt annat som är kopplat till boendet. minskade Trivselhus personalstyrkan från 320 till 181 personer. På en gång blir 139 personer utan arbete. har det varit rubriker om varsel i våra tidningar hemma. varslar ytterligare 50 och är nu uppe i 79. Smålandsvillan varslar ytterligare 50, Finndomo ytterligare 100 och lägger ned en fabrik. Jag kan göra listan hur som helst med sådana rubriker. har över 1 000 arbetstillfällen försvunnit i min kommun och grannkommunen, och då talar jag bara om dem som har varit kopplade till just träindustrin. Totalt har 7 000 av Skogs- och Träfackets medlemmar varslats i landet, alltså av hela medlemskåren. Av alla varsel hamnar i arbetslöshet. Det rör sig om 6 500 arbetslösa träindustriarbetare. har vi ett jättestort behov av och en stor efterfrågan på bostäder. Det saknas inte förslag till åtgärder, fru talman. Statsrådet och statsrådets kolleger har inte saknat uppvaktning. Landshövdingar, varselsamordnare, branschorganisationer och trähusledningar har både skrivit till och besökt statsrådet. Men vad har hänt? Den enda hänvisning som har kommit är att vänta möjligtvis till vårbudgeten eller till att reglerna för ROT-avdraget ska bli klara. träffade statsrådet en delegation från TMF, . Efter det mötet kunde man i tidningar hemma läsa att nu fanns det förhoppningar att statsrådet hade insett problemen. Frågan är om det var så. Både jag och branschen betvivlar det. skriver vi , , och fortfarande har ingenting hänt. Branschen vill hjälpa till att hitta lösningar. De hade med sig förslag vid besöket . De har skrivit ett brev med ytterligare åtgärdsförslag. De regionala varselsamordnarna i Smålandslänen har lämnat förslag. Landshövdingarna har uppvaktat regeringen. Men vad händer? kommer detaljerna i det aviserade ROT-avdraget. Ett av förslagen från branschen, varselsamordnarna och landshövdingarna har varit att låta ROT-avdragen också gälla nyproduktion av småhus. Men inte ens till att gälla nybyggnation av friggebodar sträcker sig regeringens förslag. Jag betvivlar att regeringen inser problemet. 3 Statsrådet (): beskriver på ett realistiskt sätt hur trähusbranschen drabbas av den globala finanskrisen. Även om många i vårt samhälle har bättre ekonomiska förutsättningar genom att de har fått höjd lön, sänkt skatt och sänkta räntekostnader reagerar man i en sådan här krissituation med försiktighet. Man skjuter upp viktiga investeringsbeslut. Man vill vänta och se hur detta utvecklar sig. Det drabbar inte bara fordonsindustrin. Det drabbar trähusindustrin, klädbranschen och i stort sett alla branscher. Vår exportsektor är ännu hårdare drabbad. är ett extremt exportberoende land. Det gör att trähusfabrikanterna, som säljer mycket på export, drabbas också i den delen. Det är alldeles riktigt som säger att jag träffade TMF . Jag beskrev då hur vår process ser ut framåt. Jag och regeringen har fått in förslag. Varselsamordnarna har lämnat in över 120 intressanta förslag till . De har tagits om hand på ett seriöst sätt och bereds . Vi har fått förslag från våra myndigheter. Jag vill särskilt nämna BKN, , som tittar på ett antal förslag på hur vi ska kunna hjälpa till att få i gång olika typer av processer trots den djupa lågkonjunktur vi har. Vi arbetar med dessa förslag. säger att inget händer. Jag vet att har suttit i länge och ingår i ett parti som har innehaft regeringsmakten i de flesta år som ligger bakåt. Hon vet därför mycket väl villkoren nämligen att regeringen bereder saker och att det sedan kommer en proposition. Den kommer att läggas på bord . Det är kvar. Där finns mängder av förslag. Det som är ett bekymmer är att inte bara kommunernas ekonomi drabbas av detta. Statens finanser drabbas av lågkonjunkturen på ett sätt som är nästan ofattbart för de flesta. Med så konjunkturkänsliga offentliga finanser som vi har i går det snabbt utför när vi drabbas av lågkonjunkturer där både kostnaderna ökar och intäkterna viker. Därför måste vi se till att vi hushållar med våra gemensamma resurser. Vi har starka statsfinanser, men vi måste se till att de räcker under hela krisen. Därför måste vi väga samman alla de förslag som finns på hur vi ska hantera krisens olika delar och faser. Det arbetet pågår och kommer att läggas fram för . 4 i (s): Frågan är vad regeringen har gjort för att folk ska vara tvungna att vara mer försiktiga. Jag tycker att statsrådet lägger problemet i knät på branschen när han i sitt svar skriver om de höga produktionskostnaderna och de omfattande kvalitetsbristerna, att det är viktigt att produktionen blir effektiv och kvalitativ och att den rådande lågkonjunkturen kan verka dämpande på produktionskostnaderna. Är det en förhoppning om att vi ska ha sänkta löner inom denna bransch? Ska trähusindustrin lägga sig på en mycket lägre nivå och erbjuda sina arbetare att stanna kvar på jobbet men med sänkt lön? Den jobbpolitik som statsrådet hänvisar till i svaret har inte gett de effekter som åtminstone vi hade hoppats på. Det har i stället blivit tvärtom. Löper man risk att bli arbetslös får man dubbelt straff. Man får en stor sänkning i a-kasseersättningen och höjd skatt på grund av att jobbskatteavdraget inte faller ut. Då är det självklart att folk blir försiktiga. Regeringen har inte gjort någon större insats för att dämpa denna oro. När det gäller att ha en löpande kontakt med branschen uttalade statsrådet vid sin träff att det skulle tillsättas en bostadsgrupp och att branschen skulle få möjlighet att vara med i denna. Vad har hänt med den? Har den försvunnit? Eller väntas den med vårpropositionen så att man kan ha en löpande diskussion med branschen? Det senaste brevet från branschen skrevs till näringsministern . Branschen fick ett kortfattat svar där tackade för brevet och meddelade att man tagit till sig synpunkterna men att brevet överlämnats till statsrådet . Har statsrådet sett detta brev? Där finns många synpunkter och förslag från branschen på vad man faktiskt kan göra. Statsrådet sade att jag ingår i ett parti som vet hur man bereder. Självklart vet vi det, men ser vi att det fordras snabba åtgärder vet vi att det går att göra saker mycket snabbare. Man kan framföra det i propositioner till och få det åtgärdat. Det finns mycket som kanske inte behöver göras i propositionsväg heller. Både vi och branschorganisationerna har plockat upp upprustningen av miljonprogramsområdena. Jag nämnde förut ROT-avdraget och att det också ska kunna omfatta nyproduktion. Man kan tidigarelägga offentliga investeringar. Statsrådet tog själv upp att kommunerna kommer att ha dåligt med pengar. Det beror ju på vad regeringen har satsat på och att man har lagt för lite pengar på kommunerna. Man har satsat på skattesänkningar. Det är en prioritering som får ett stort bakslag. Det finns saker att göra, statsrådet. 5 (): Statsrådet uttrycker i sitt svar att man har nära och täta kontakter med branschens organisationer. Som företrädare för har vi naturligtvis också täta kontakter med branschens organisationer. Småhusindustrin är oroad. visar med all tydlighet på den rådande situationen med varsel och neddragningar av verksamheten i de allra flesta småhusindustrierna, inte minst i men också i angränsande län. Det är så pass oroande att varselsamordnarna i har gett starka signaler eftersom en tredjedel av är så fokuserat på trähusindustrin att det slår igenom på det sätt som har beskrivits i frågeställningen. De fackliga organisationerna är givetvis också oroade för utvecklingen, dels vad gäller de nuvarande medlemmarna, dels vad gäller möjligheter till utbildning, kompetensutveckling och så vidare som behövs för att möta framtiden. I den situation man befinner sig är det svårt att hitta inkörsporten till nytänkande och utveckling. Det gäller skogs- och träindustrin men också byggnadsindustrin. När fyra så starka intressenter som industrin själv, länets varselsamordnare, de fackliga organisationerna och konsumenterna oroas över utvecklingen borde regeringen ytterligare ta till sig de signaler som har kommit. Industrin ropar efter signaler från regeringen. I det svar som vi har tagit del av är det fler frågetecken än utropstecken. Med fler frågetecken i debatten oroas man ytterligare och funderar kanske ännu mer på vilken utveckling industrin kommer att få på Småländska höglandet. besökte vi som en delegation ett antal av industrierna. Vi fick ta emot de signaler och den oro man känner över den orderingång som finns och den produktion som man har framför sig. Det är naturligtvis oroande när man läser svaret och ser att regeringen lägger problemen rakt i knät på företagen själva. Det innebär att de här företagen har fått ytterligare saker att fundera på . Jag tycker att det är märkligt att regeringen bara hittar problemen i den finansiella oron i världen och att man bara ser problemen med att det har byggts mindre i än i angränsande länder i stället för att fundera över vad man som regering kan göra för att offensivt möta dessa problem. Vad kan vi göra för att få i gång industrin? Vad kan vi göra för att möta den bostadsbrist som finns? Jag tycker att det är oroväckande att regeringen även i detta svar gömmer sig bakom problem som man egentligen skulle kunna ta sig förbi med en offensiv politik och som man skulle kunna hitta infallsvinklar på för att förändra. 6 Statsrådet (): Först vill jag gärna säga att det som står i interpellationssvaret om kvalitetsbrister inom byggsektorn inte på något sätt är förknippat med trähusbranschen. Generellt sett när vi har tittat på de problem som har funnits inom byggsektorn och bostadssektorn har detta varit ett framträdande strukturellt problem som man arbetar väldigt intensivt med. Men icke desto mindre finns det fortfarande stora bekymmer med fukt- och mögelskador även i nybyggnationer. Det var det, och inte trähusindustrin, som åsyftades. Vi har ett väldigt bekymmersamt läge i hela den industrialiserade världen. Den här krisen har slagit till med en kraft som vi inte har skådat sedan industrialismens genombrott. Det kommer inte att vara möjligt för oss i denna riksdag att, på förslag från någon regering, kompensera bortfallet av efterfrågan på exportmarknaderna och på hemmaplan med att vi beskattar medborgarna så att de ska fylla ut det efterfrågebortfallet. Det finns inga möjligheter. Vi måste hushålla med våra gemensamma resurser på ett klokt sätt. Vi måste använda pengar. Vi har stora problemen med att få situationen att gå ihop inom den kommunala sektorn. Vi kommer att diskutera det . Vi har bekymmer i ett antal branscher. Vi har väldigt stora varsel. Om vi tror att vi ska klara av problemen på alla dessa flanker och ha om inte business as usual så ändå kompensera de här bortfallen under en sådan här lågkonjunktur med skattemedel tror vi fel. Det skulle ruinera de svenska statsfinanserna. Det skulle skapa väldigt stora trovärdighetsbekymmer för när vi nu står inför att behöva låna väldigt mycket pengar för att klara ut den här lågkonjunkturen. Även om inte interpellanten har det tror jag att medborgare i allmänhet har förståelse för att regeringen är försiktig och hushållar med våra gemensamma resurser så att de räcker under hela den här krisen. 7 i (s): Jag håller med statsrådet. Det är klart att vi ska hushålla med statens medel. Men då gäller det också att göra prioriteringar. Var gör pengarna mest nytta? Hur kan vi få i gång de branscher som har problem ? De behöver stimulanser, inte kompensation. Vi ska inte kompensera de här branscherna. Det är viktigt att stimulera, så att vi får i gång byggandet. Vi vet ju såväl att det byggs för lite, och det har statsrådet själv påpekat. Vi behöver fler bostäder. Vi behöver fler flerfamiljshus. nämnde alla våra besök. Under mina i har jag regelbundet under ett flertal heldagar varit ute tillsammans med Skogs- och Träfacket och besökt upp emot ett hundratal träindustrier runt om i . Det finns förslag. Det finns hur många möjligheter som helst. De vill inte att man permanentar en massa åtgärder. Därför tycker jag att det är helt galet att det förslag till ROT-avdrag som ni kallar något annat, HUS-avdrag eller något sådant, permanentas. Det är också en subvention till dem som har det bättre ställt. Det gäller att prioritera var vi lägger statens resurser. Då handlar det om att stimulera dessa branscher. Det är inte att ge bort pengar. Det är att skapa arbetstillfällen i stället för att folk ska behöva gå ut i arbetslöshet. Det finns åtgärder. Branschen har talat om det. Jag tycker att statsrådet verkligen ska läsa det här brevet. Jag uppfattade en liten skakning på huvudet så jag antar att inte har sett det. Jag rekommenderar starkt att statsrådet gör det. 8 (): Statsrådet säger att det är ett bekymmersamt läge. Det är naturligtvis ett bekymmersamt läge, men det innebär inte att regeringen ska sluta regera, sluta ta initiativ och sluta våga utmana, för det är detta det handlar om. Det handlar om att våga anta utmaningen att lösa de problem vi nu har. Då kan man inte tala om att det är viktigt att använda pengarna på rätt sätt och sedan inte lyssna på den kritik som finns från oppositionen här i kammaren vad gäller en rad politikområden där regeringen inte är speciellt återhållsam med att spendera de gemensamma medlen. Jag tycker att det finns skäl för regeringen att lyssna på oppositionen när det gäller de områden där vi har besparingsmöjligheter. Nej, statsrådet, jag konstaterar att det inte finns några nya, positiva signaler i det här svaret som kan skickas till småhusindustrin, till de fackliga organisationerna och till läns varselsamordnare. Jag upplever inte att statsrådet och regeringen tar in den oro som branschen signalerar och de problem som den står inför. Jag oroas över svaret. Man skjuter bekymren ifrån sig och försöker lägga dem i knät på de organisationer som i ett antal brev till regeringen har talat om hur man ser på problemen, vilka möjligheter som finns och hur man önskar få en förändring. Nej, det var inga nya och positiva signaler. Det inger ytterligare oro för en redan hårt drabbad bransch. 9 Statsrådet (): Jag tycker att det alltid är intressant och givande att ha de här debatterna med representanter för oppositionen. Det kommer nya impulser. Jag lyssnar väldigt gärna. Jag ska självfallet läsa brevet så fort jag får det. Vi har fått in jättemånga intressanta förslag från varselsamordnarna som har gått in i budgetprocessen. Jag kan försäkra och om att vi absolut inte har slutat regera. Vi håller på med det. Vi förbereder ett ansvarsfullt agerande som vi ska lägga fram för kammaren . Jag vill också gärna säga att vi har kraftfulla stimulanser att bygga i och med att räntan har gått ned till en nivå som vi inte har skådat på jag vet när. Byggkostnaderna har sjunkit. Jag är ute nu och träffar varselsamordnarna i hela landet. Jag ska till för att träffa varselsamordnarna tillsammans med olika företrädare för företag, fack och andra. träffade jag på en länsstyrelse en representant för ett medelstort byggföretag i som berättade att man i en kommun i nu bygger hyresrätter med god standard med en inflyttningshyra på per kvadratmeter. Det ska jämföras med de 1 500, 1 600 eller som de har legat på . Visst finns det nu utomordentligt goda förutsättningar att börja bygga inte minst hyresrätter. Jag är övertygad om att vi också kommer att få se att det kommer i gång sådana projekt. Det finns problem som vi arbetar med. Kreditmarknaden är fortfarande väldigt svår. Det finns en stor otrygghet och en stor osäkerhet. Vi har ett antal åtgärder som vi hoppas kommer att ge effekt. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellationerna 2008/09:355, 376, 405 och 409 om ekonomin i kommuner och landsting 10 Statsrådet (): har frågat arbetsmarknadsministern vad han avser att göra åt den ekonomiska situationen och de personalnedskärningar som sker i kommuner och landsting, samt hur han ser på kommuners och landstings möjligheter att rekrytera unga akademiker till kommuner och landsting. Per har frågat socialministern vilka åtgärder han avser att vidta för att landstingen inte ska behöva säga upp personal och sänka sjukvårdens kvalitet med anledning av jobbkrisen. har frågat mig om jag avser att medverka till att kommunerna och i får kraftigt ökade statsbidrag för att motverka högre arbetslöshet och sämre välfärd. har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av de minskade skatteintäkterna som riskerar att driva fram dels skattehöjningar, dels omfattande nedskärningar och försämrad kvalitet inom vård, skola och omsorg. De båda först nämnda interpellationerna har överlämnats till mig. Jag väljer att avge ett gemensamt svar på interpellationerna. Vad gäller frågan om kommuners och landstings möjligheter att rekrytera unga akademiker har universitet och högskolor ett ansvar att dimensionera högskoleutbildningarna så att de motsvarar det framtida behovet av arbetskraft inom olika områden. ligger det ett ansvar på kommuner och landsting att framstå som attraktiva arbetsgivare. Vi vet att resurser till kommunsektorn både stärker välfärdens kärna och är en effektiv sysselsättningsåtgärd. Men det är inte bara kommuner och landsting som drabbas av krisen. Även hushåll och företag påverkas. Vi måste därför agera förståndigt och väga alla de behov som riktas mot de offentliga finanserna, våra gemensamma resurser, så att de räcker under hela krisens förlopp. Vi vet ju inte hur länge krisen kommer att vara och hur djup den kommer att bli. Genom beslut med anledning av budgetpropositionen har kommuner och landsting under 20092011 redan tillförts betydande förstärkningar, både i form av ökade intäkter och lägre kostnader. Som exempel kan jag nämna att sänkningen av arbetsgivaravgiften minskar kostnaderna med för sektorn. Ett annat exempel är den så kallade kömiljarden, som enligt Kommuner och Landsting redan börjat ge resultat i form av förbättrad tillgänglighet i vården. Den ekonomiska krisen har fördjupats på ett sätt som få bedömare kunnat förutse. Utvecklingen innebär att kommunernas och landstingens skatteintäkter kommer att utvecklas svagare än vad som annars hade blivit fallet. Det är dock inte, vilket ibland felaktigt påstås, fråga om att skatteintäkterna minskar. De ökar faktiskt. kommer krisen också att medföra en påtaglig försvagning av statens finanser. Regeringen följer utvecklingen noga och kommer , , att lämna besked om ytterligare resurser kan komma att tillföras kommunsektorn. Det görs genom en noggrann prövning inför vårpropositionen, och i denna prövning har jag svårt att se varför kommunerna och i ska särbehandlas. Detta är ett ansvarsfullt sätt att bedriva politik. 11 (): Vi har tidigare diskuterat problemen i trähusindustrin, och vi har sett en allmän konjunkturavmattning i det här landet. Det innebär naturligtvis för vissa företag att orderingången minskar. Man kan inte sälja sina produkter, och det blir en naturlig reaktion för de företagen att säga upp eller varsla personal. Man har inget annat att välja på. Det som komplicerar situationen för kommunerna är att när deras resurser minskar utifrån vad man har beräknat minskar inte behoven, alltså det som kommunerna ska bistå sina medborgare med, utan det kan till och med öka. Detta gör situationen oerhört knepig. Med mindre pengar ställs högre krav, och därför är det så otroligt viktigt att regeringen agerar och reagerar på de behov och de krav som kommer från kommunsektorn.