prot · GX0933 · 2009-11-19 00:00:00 — Vem behövde tråkig public service när det fanns kommersiella fantastiska kanaler? Låt mig, herr talman, säga att tiderna förändras och också vi människor. anser jag att vi har det ultimata systemet. Vi har såväl kvalitativ, bra som självständig public service, och vi har fascinerande kommersiella kanaler. Första gången jag verkligen lärde mig att uppskatta public service var när jag började som lärare. Aldrig förr hade jag insett vilken enorm skattkista av kunskap och vilken otrolig service för såväl privatpersoner som för framför allt oss lärare som Utbildningsradion stod för. UR har räddat många lektioner. Jag kan med gott samvete och rak rygg säga att jag hade fel . Jag kan försvara både , samt Utbildningsradion. , när jag dessutom representerar landsbygd, vi som bor utanför tullar, är jag också stolt över att 55-procentsmålet är kvar. Det har stor betydelse för hela landsbygd, men självklart är det inte bara kvantitet utan kvalitet som ska representeras vilket också kommer att utvärderas i kontrollstationen 2011. Kontrollstationen är viktig även ur ett annat perspektiv, nämligen det tekniska. är det svårt att förutspå hur tekniken ser ut . Därför är det bra att kontrollstationen 2011 kan stämma av hur den tekniska utvecklingen har påverkat tillgängligheten för public service. En annan fråga som ofta kommer på tal, inte minst i där har landsmöte, är finansieringen av public service. Vore det inte enklare att ta ut avgiften direkt från skattsedeln? Visst vore det kanske enklare, men vi politiker vet att det inte alltid är det enkla som är det rätta. Om public service ska finansieras via skattsedeln finns det alltid en risk för politisk styrning. Vi vill alla att public service ska stå för opartiskhet och saklighet utan misstanke om politisk styrning. Jag vill också poängtera att jag har viss förståelse för oppositionens syn på tillståndsperioderna. Långa, säkra perioder är att föredra för planering och annat, men i det här läget med en fyraårsperiod kan det finnas skäl till det eftersom de kommersiella kanalernas tillstånd löper ut . Jag vill instämma med tidigare talare, och jag yrkar därmed avslag på motionen och bifall till förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde () samt och (båda c). 15 () replik: Jag vill börja med att överraska med att säga att jag blev glad över detta inlägg. Det var en överraskning för mig att från en folkpartist få höra så uppskattande och positiva beskrivningar av public service. Det känns som att ett utkantsparti i denna fråga kanske är på väg in i den mainstream-fåra som många andra partier i har gått i. Är det här ett uttryck för ett ställningstagande från att inte längre driva frågor om privatisering av ? Finns frågor om börsnotering av och kvar i , eller är de borta? Kan vi räkna med att vi i dessa frågor har en någorlunda gemensam syn på grunderna för public service i ? Inför förra valet och i den debatt som föregick det beslut som och jag just har diskuterat var linje att det skulle vara ett helt annat public service-företag utan likhet med det vi känner . Det var till och med så att som ett vinstmaximerande börsnoterat företag inte skulle ha rätt att göra program utan skulle bara ha studiofaciliteter och annat. Dessutom skulle finansieringen inte ske via licens. Det var självklart att licensen skulle bort, var ordvalet om jag minns rätt. Därför skulle det vara roligt att få bekräftat om nu på ett auktoritativt sätt är med i den mer normala svenska synen på public service, ungefär så som vi fick höra från talarstolen. 16 () replik: Det finns olika falanger i partiet, och det pågår en debatt just nu i om kulturfrågorna. Visst har du rätt. Det finns, och det har funnits , en stor falang som verkligen vill ha en finansiering via skattsedeln och privatisera och . Vi har landsmöte nu i dagarna, och jag kan inte säga vad utfallet kommer att bli. Men frågar du mig personligen, och även min kollega , kan jag säga att vi är lite mer mainstream. 17 () replik: Jag respekterar att partier har ett inre liv och att det kan ta tid innan man får auktoritativa besked av partikongresser, partistyrelser och annat. Jag är ändå glad att på det här sättet gör en tydlig personlig markering och bekräftar att detta är en levande diskussion i . Vi som inte gillar strid i frågan utan tycker att det är bättre om partierna kan komma samman får hålla tummarna. Det här är en fråga av samma typ som frågor om till exempel . folk, yttrandefrihet, pluralism, kultur och annat tjänar på ett public service-företag som inte är partipolitiskt omtvistat. har varit det allra extremaste partiet. Det som beskriver som en falang var partilinjen under förra mandatperioden, och den skrämde en del av oss andra. Det var en linje som förde allvarliga risker med sig. Sedan vet vi hur det kan bli i en koalitionsförhandling. Någon får ansvar för det ena, och någon får ansvar för det andra. Rätt var det är går det lite snabbt, och så vet man inte var det hamnar. Jag vet inte om jag förolämpar om jag säger att jag håller tummarna för din falang på oförutsägbara landsmöte. 18 () replik: Det är ganska skönt att höra att folkpartister är extremister. Vi är ju kända för att vara ganska snälla och mesiga annars, så det är kul att vi är lite radikala för en gångs skull. Nej, , du behöver inte oroa dig. Jag tror absolut att min falang är den vinnande sidan. Dessutom ingår vi i alliansen, där det finns tre andra partier, så vi har inte en större majoritet i den frågan. Jag tror därför att både du och jag kan sova gott också. 19 (): För att inte missa detta vill jag yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. , och utbildningsradion UR har en mycket viktig uppgift att fylla. En del menar att en radio och tv i allmänhetens tjänst mist sin roll i ett modernt mediesamhälle, men det är snarare tvärtom. Radio och tv i allmänhetens tjänst spelar i verkligheten en viktigare roll i dagens mediebrus än . I ett demokratiskt samhälle måste det fria ordet värnas och vårdas, som vi har hört förut i inlägg. I den stora förändringsprocess som pågår inom medieområdet är det viktigt att det finns kanaler med ett mångsidigt programutbud av kvalitetsprogram inom alla genrer, alltifrån nyheter och dokumentärer till kultur och underhållning. Radio och tv i allmänhetens tjänst ska också vara en röst för de grupper, till exempel språkliga och etniska minoritetsgrupper eller funktionshindrade, som inte är tillräckligt intressanta för en kommersiell marknad. Dessa kanaler ska också vara en garant för att det finns sändningar som alla har möjlighet att ta del av och som människor oavsett var de bor i landet kan identifiera sig med. För att SR, SVT och UR ska kunna fullgöra sitt uppdrag anser vi kristdemokrater att organisationen ska vara decentraliserad och utformad på ett sådant sätt att programverksamhet och produktion finns i hela landet. Det är viktigt att både och tar kravet på decentraliserad organisation på allvar. Vi anser också att det är av stor vikt att programbolagen lever upp till de krav som ställs på dem om produktion och sändning av lokala program. För att garantera att en centralisering av produktionen inte sker kvarstår kravet om att av allmänproduktionen ska ske utanför . Medielandskapet förändras i en snabbare takt än kanske . Den faktor som är mest avgörande i denna förändring är den nya tekniken. Den digitala tekniken håller på att driva fram en revolution inom medieområdet, inte enbart genom att gamla medier byter till ny teknik utan även genom att medier smälter samman och bildar nya storheter. Tv, radio och Internet är inte längre självständiga enheter, utan alla är på väg att förvandlas till en större helhet. Detta tror jag också kommer att påverka SR:s, SVT:s och UR:s framtid. Mediernas förändring driver också fram förändringar i människors medievanor. Ny teknik skapar nya möjligheter att ta till sig mediernas budskap på många olika sätt. För vissa grupper, till exempel funktionshindrade, kan detta innebära möjligheter att på samma villkor som andra få ta del av mediernas innehåll. För att garantera den fria åsiktsbildningen krävs en mångfald av oberoende medieföretag. Mångfald i medierna är ett medel för att främja demokratin och därmed den fria åsiktsbildningen snarare än ett mål i sig. När jag nu något berört den tekniska utvecklingen och det förändrade medielandskapet måste jag säga några ord om digitalradion. Det vore högst märkligt om snart sagt allting digitaliseras utom just radiosändningar. Jodå, jag är medveten om att FM-nätet är stabilt och kommer att vara i drift framöver. Och i sanningens namn ska det erkännas att det finns stora utmaningar i att övergå till digitala sändningar av radio. Frågan om digital radio är också ganska komplicerad. Detta får dock inte hindra en fortsatt seriös behandling av digitalradiofrågan. Radion har redan nu många fördelar, men för min del är jag helt övertygad om att radion skulle ta ytterligare ett rejält steg i positiv riktning genom digitala sändningar. Det skulle innebära ett ökat utbud och en ökad mångfald. Det skulle helt enkelt finnas plats för fler i etern. Kontrollstationen efter halva tillståndsperioden blir viktig i detta sammanhang, och för min del förväntar jag mig om inte förr så en ordentlig genomlysning av just digitalradiofrågan vid den kontrollstationen. fattar vi beslut om en ny fyraårig tillståndsperiod för public service. Att vi beslutat oss för att perioden ska sträcka sig och inte , som bland annat oppositionen krävt, beror på att avtalsperioden ska sammanfalla med tillstånden för övrig marksänd tv. Det är viktigt eftersom vissa frågor rörande teknisk samordning omfattar både public service och övriga tillståndshavare. Vid utgången av nästa tillståndsperiod anser dock regeringen att kommande perioder bör vara . Det är viktigt att poängtera att de villkor som gäller under nuvarande tillståndsperiod i huvudsak fortsätter att gälla även nästa period. För att programföretagen ska kunna komma med förslag till förändringar bland annat med anledning av den tekniska utvecklingen på radioområdet ska kontrollstationen införas efter halva tillståndsperioden. Eventuella förändringar som föreslås ska det fattas beslut om av i samband med budgetpropositionen . Till slut vill jag bara säga någonting om bolagens kulturuppdrag. En radio och tv i allmänhetens tjänst har ett viktigt kulturuppdrag. I och med kommande tillståndsperiod förstärks också detta uppdrag. Bolagen ska nämligen fortsätta att fördjupa, utveckla och också vidga sitt kulturutbud. Bolagen spelar en viktig roll som kulturskapare och kulturförmedlare, och kulturansvaret är en av grunderna och en av de viktigaste delarna i företagens uppdrag i allmänhetens tjänst. Jag förväntar mig ännu mer av bevakning av händelser på kulturlivets olika områden i , och för den delen också från andra länder, mer skapande av kulturprogram och produktioner, till exempel dramaproduktioner, och sändningar från föreställningar, konserter med mera från olika delar av vårt avlånga land. För oss i alliansen och för oss kristdemokrater är detta en radio och tv i allmänhetens tjänst. I detta anförande instämde , , , och (alla m) samt och (båda c) 20 () replik: talar sig varm för den digitala radion. Den har många fördelar. Den kan avlyssnas på olika sätt, och det finns mer plats i etern. tycker att det är viktigt. Då har jag bara en enkel och kort fråga: Vilken dag ska vi kasta ut våra 30 miljoner FM-apparater? Sedan har jag en fråga till. Den enades vi om långsiktiga spelregler för public service. Det var kristdemokrater, vi socialdemokrater och ytterligare ett antal partier , och . Just den långsiktigheten var så viktig. Du var själv med i den debatten, . Du stod här i debatten och klagade på att det var en sak du inte hade fått gehör för. Du var med om kompromissen, men du menade att vi inte hade skrivit in tillräckligt tydliga statliga ålägganden från politikerna om mängden kristna sångprogram i tv. Vi hade inte heller tillräckligt uppmärksammat behovet av att ge tittarna en arkitektonisk och kulturell upplevelse genom att programmen sänds från kyrkor från olika tidsepoker. Det var en detalj-reglering som du ville ha från politikernas sida som vi andra partier i överenskommelsen inte hade gått med på. I övrigt var du helt nöjd. efter river du upp alltsammans. Du var ju med både före och efter. Kan du på ett bättre sätt än din kollega berätta för oss: Vad hände däremellan som gjorde att du så totalt bytte fot? 21 () replik: Får jag först säga det är väldigt personligt att jag tycker att det är ganska märkligt när vi står här och ska diskutera den nya tillståndsperioden att vi fortfarande håller på att diskutera den här frågan /06, som vi har berört . Jag tycker att det är lite tunt att gång på gång komma tillbaka till det: Varför blev det si och så 2006? Jag tror att vi har utrett det ett antal gånger i debatter både utanför kammaren och i kammaren. Men jag ska försöka ge ett svar på den frågan. Jag tror att det här är ganska naturligt när en ny regering tillträder, med fyra partier som dessutom haft, som ni själva har framfört här, lite olika synpunkter på public service. Jag tror inte att det är så märkvärdigt, utan jag tror att vi kan avdramatisera den frågan ganska betydligt. Jag tror att det är ganska rimligt att en ny regering när den tillträder går igenom alla politikområden och sätter sig ned och tittar: Vad är det vi vill titta på tillsammans som vi inte har haft möjlighet att göra förut i regeringsställning? Till det hör kulturfrågorna, inklusive public service. Märkvärdigare än så är det inte. För det andra tog upp digitalradion. Jag är glad för att vi nu har lite samtal om digitalradion. Den är viktig. Det finns 2530 miljoner radioapparater i landet. Jag tror på en ganska lång övergångstid. Men det jag värnar om är att vi ska få lite signaler också från oss politiker om att vi tycker att digitalradion är viktig, inte minst för mångfalden. Det är väldigt trångt för nya att komma till i FM-nätet . Jag ser det mest som en demokratifråga att fler ska få möjlighet att sända lokalradio. 22 () replik: säger att politikerna behöver ge besked. Jag bad ju om ett enkelt besked: När? Det enda marknaden behöver är ett besked om vilket datum man ska ställa in sig på. Vilket datum ska man börja berätta för kunderna att det är dags att köpa digitalradio? Men kunde inte ge det beskedet. Han efterlyser att politikerna ska ge besked. Här står han på en plats som de flesta människor i anser är politisk och företräder något som de flesta i anser är politiskt, nämligen landets regering och landets riksdagsmajoritet, och vad säger han? Jo, att politikerna behöver ge besked! Det handlar bara om en enda sak: Vilken dag ska vi släcka FM-nätet? Lika tomt är det med svar på den centrala frågan. Vi höll på med den här kompromissen. Inte föresvävade det oss andra när du tittade mig i ögonen att du menade att överenskommelsen skulle gälla i . Det hela hade inte ens trätt i kraft på valdagen. Så säger att det väl är självklart att man måste börja om från början när det är val! Varför ska vi då sitta med något som ska träda i kraft om vi har val ? Hör du inte hur konstigt det låter? Du säger att vi har klarat ut detta . Det har aldrig klarats ut för protokoll. Där kommer det inte att finnas något för framtiden om den viktiga vattendelare i svensk politik som jag menar att detta är att avtal upphör att gälla på valdagen och bara blir kortsiktiga. Det var uppenbarligen teater som du bedrev med oss andra. Din syn var månad att överenskommelsen bara gäller fram till val-dagen. Så låtsas du att vi tillsammans har ett avtal om saker som ska träda i kraft , efter valdagen. Du företräder ett parti som mer än de flesta pratar om etik och moral. Jag tillåter mig att häpna! Du tycker kanske att detta är en naturlig attityd till handslag, avtal och kontrakt i ditt parti, men jag tycker inte att detta är business as usual. 23 () replik: Vi kan säkert fortsätta träta om det som hände 2006 framöver. Den stora frågan för mig, som kristdemokrat och vad jag nu blir kallad här, är egentligen: Vad har i grunden förändrats när det gäller public service och radio och tv i allmänhetens tjänst? Det är bara små marginella skillnader. De stora dragen gäller fortfarande. Det har också regeringen kommit fram till. Sedan fick jag frågan om digitalradion. Det gick väldigt bra när tv:n skulle digitaliseras. Där satte också politiker upp en sista dag för när det skulle genomföras. Tillsammans med myndigheter, radio- och tv-bolag och andra gick det väldigt bra att genomföra detta. Jag tror att det kommer att ta med radion. Vi har många radioapparater, och jag tror att den utvecklingen ska drivas också av marknaden. Man jag tror att också vi behöver ge signaler. Det var en annan viktig sak som jag inte hann ta upp i förra replikskiftet, nämligen mina tidigare förslag som gällde kyrkan och kyrkans möjligheter att också delta i kulturlivet. I utvärderingar av vad folk ägnar sig åt inom kulturområdet visar det sig att det är fler människor som besöker kyrkliga aktiviteter än som besöker idrottsaktiviteter. står det i tillstånden för radio- och tv-bolagen att de ska spegla det samhälle som vi lever i. Man kan fundera på hur mycket tid som ägnas åt dessa olika områden. Det var det jag försökte lyfta fram för . Jag är alldeles övertygad om att det som vi nu diskuterar om villkoren för public service-bolagen kommer att leda till att de utvecklas bra. 24 () replik: Det är viktigt att blocköverskridande överenskommelser hålls. Det är ju därför de finns. Det är för att ge långsiktiga hållbara villkor för till exempel en så viktig verksamhet som public service. Jag vill säga att jag har förstått att har tyckt att det har varit jobbigt att överenskommelsen inte har hållits, och jag vill också säga att jag tycker att som jag ser det kanske har varit de som sett till att dagens beslutsunderlag ser ut som det gör och att vi inte ser de stora förändringar som man hade kunnat befara när man halverade anslaget. En liten eloge ska ändå få från . Jag förstår att du vill prata lite om framtiden och detta med digitaliseringen. Den kommer ju att kosta en massa pengar. Hur ser du på att ni faktiskt nu försämrar ekonomin för public service med 100 miljoner? Skulle inte de pengarna ha varit bra för att få till stånd det som du önskar? En blocköverskridande överenskommelse om digitaliseringen är också viktig. Hur ser du på det? 25 () replik: Jag får tacka utskottsordföranden för de erkännande orden om insatsen i radio- och tv-arbetet. Jag har haft förmånen att få jobba med mediefrågor ganska länge sedan jag kom in i 1998. Det har varit klart och tydligt för mig att vi fortsättningsvis ska ha en stark och fri radio och tv i allmänhetens tjänst. Det har jag arbetat för under alla år. Sedan tar upp digitaliseringsfrågan igen. Jag är glad över att den kommer upp på agendan, för jag tycker att den är viktig. Det är väldigt trångt i FM-bandet , vilket gör att det är ganska svårt att skapa konkurrens med , som ju faktiskt vill ha en seriös konkurrens för att man också ska utvecklas. Vi har sett hur nyttigt det har varit på tv-området att har konkurrenter som kan sända olika typer av program, vilket utvecklar . Jag är alldeles övertygad om att det också behövs på radiosidan. Det är något som själv uttalat. Digitaliseringen är förenad med kostnader, men i slutändan blir det mycket effektivare med digitala sändningar. Man får ut mycket mer. Det är själva poängen för mig. Jag vet att det finns fler intressenter som vill sända kommersiell radio och också göra seriösa program som ett alternativ, men det finns inte utrymme. Det är därför vi har det auktionsförfarande som vi har . Vi skulle slippa det om vi hade en digital miljö där det finns utrymme för alla som vill sända. Det handlar mest om demokrati och mångfald. 26 () replik: Det finns också en oerhört viktig fråga som inte har besvarat, nämligen fråga om datumet. Jag kan instämma i att det finns fördelar. Jag har ju också fått ta del av de i branschen verksammas syn på vikten av att digitalisera. Men det är en sak att tala om vad man vill och en annan att säga konkret hur man ska gå till väga. Vad finns det för tidsplaner? Man måste kunna formulera sig mer konkret än att bara säga att man vill. Sedan undrar jag, som sagt var, om har någon form av tänk när det gäller blocköverskridande överenskommelser i det här sammanhanget. Då vill jag också säga så här: Har ni tänkt på hur det blir om man gör blocköverskridande överenskommelser och ni själva inte till fullo fullföljer dem? Hur kommer vi då som en annan part att kunna göra en sådan sak ? 27 () replik: Trots allt är kanske inte den viktigaste frågan: När? Jag har sagt att jag tror att det tar . Det kommer säkert att ta . När det gäller digitalradiofrågan tycker jag att den viktigaste frågan är: Varför ska vi gå över till detta? Jag säger precis som jag sade i mitt anförande. Jag tycker att det skulle vara väldigt konstigt om nästan allt annat i världen, skulle jag vilja säga, digitaliseras utom just radiosändningar. Sedan finns det digitala radiosändningar. Det finns olika sätt också, inte minst via Internet, att använda till exempel tv-nätet. Jag tycker att de viktigaste frågorna det antydde också lite grann är följande: Varför ska vi ha digitala sändningar? Det försökte jag svara på. Då menar jag att det är viktigt att vi också härifrån uttalar att vi tycker att det är viktigt att man utvecklar det området av demokratiska skäl och av mångfaldsskäl och för att fler ska få komma intill. Sedan kanske det inte är allra viktigast om det handlar eller . Det här tror jag att man kan göra. Regeringen kan säkert ta ett initiativ. Det handlar om branschen och om andra sätt. Men låt oss samverka! får också gärna komma med förslag på när och hur. 28 Kulturminister (): Det här är ett bra tillfälle att diskutera och reflektera över den centrala roll som radio och tv i allmänhetens tjänst spelar i vår demokrati och för det öppna samhället. Den här debatten är inte alls onödig, som jag tyckte att jag hörde någon säga tidigare här. Kvalitet, bredd och djup i nyhetsförmedling, program för barn, kulturbevakning och drama är viktiga delar i uppdraget. Det blir då också värdefullt med en bred och levande debatt om uppdraget och bolagens roll i samhället. Det finns ett aktivt och, skulle jag vilja säga, brett stöd från alla partier för bolagens särställning där finansieringen tryggas och regleras i lag och där också den övergripande inriktningen på verksamheten är föremål för politiska beslut. Utgångspunkten är att vi ska ha ett starkt public service i tittarnas och lyssnarnas tjänst. Därför behöver också uppdraget vara tydligt som företagen måste ha tillräckligt fria tyglar för att kunna genomföra det här uppdraget på ett professionellt och ett rationellt sätt. Den proposition som vi nu har lagt fram innebär att vi ger förutsättningar för bättre kvalitet i , och Utbildningsradion. Bolagen får ett vassare kulturuppdrag och mer pengar. För att bolagen ska kunna fördjupa, utveckla och vidga kulturutbudet sker en extra hög uppräkning . Uppräkningen innebär, totalt , mer till bolagen än om uppräkningen hade förblivit . Det här är ett rejält tillskott för att fullgöra kulturuppdraget som kommer att göra skillnad det är jag övertygad om i programutbudet. Vi föreslår också en särskild satsning om ytterligare för att säkerställa kvaliteten i den verksamhet som är knuten till Berwaldhallen, och . Totalt kommer de tre public service-bolagen att få . Utgångsläget för de tre bolagen är därmed gott, för att inte säga mycket gott. Företagen står på en stabil plattform. De har en unik ställning på mediemarknaden, höga förtroendesiffror och inte minst en, om man jämför med konkurrenterna, unikt förutsägbar finansiering på en hög nivå. Vi tar också flera steg för att stärka bolagens oberoende från politiskt inflytande.