prot · GX0933 · 2009-11-19 00:00:00 — Det är viktigt för tilltron till radio och tv i allmänhetens tjänst att verksamheten är oberoende av direkt politisk styrning. Vi föreslår därför att regeringen inte längre ska utse ordförande och en suppleant i styrelserna för , och Utbildningsradion. I stället ska förvaltningsstiftelsen, som äger företagen, utse ordförande och samtliga valda ledamöter i styrelserna. Det här ökar oberoendet, menar vi. Vi skärper också bestämmelserna för direkt sponsring i och föreslår att maximalt 20 evenemang ska få sponsras. Det här undantaget för det är vad det är fråga om från reklamfriheten gör att får ekonomisk möjlighet att sända till exempel stora sportevenemang. I övrigt är det mycket viktigt för programbolagens trovärdighet att programmen är fria från reklam och att produktionernas oberoende därmed inte kan ifrågasättas. är radio- och tv-avgiften . När vi nu lägger fram förslag om hur stor avgiften ska vara framöver är det resultatet av dels en bedömning av hur mycket mer pengar bolagen ska få, dels hur vi ser på utvecklingen av antalet betalda avgifter. Därtill behövs en buffert, så att det finns pengar för att säkra en stabil finansiering även om antalet inbetalda avgifter skulle gå ned. Vi anser att bufferten på rundradiokontot är lite för hög och att avgiften därför ska hållas oförändrad . Vi föreslår också att alla program på svenska i SVT1, SVT2, Kunskapskanalen och SVT24 ska textas. SVT ska också höja ambitionsnivån när det gäller programverksamhet på teckenspråk. För radio och tv i allmänhetens tjänst väntar flera svåra frågor. Den ena stora utmaningen består i att behålla intresset från lyssnare och från tittare. Tittar- och lyssnarmönstret förändras i takt med att fler radio- och tv-kanaler kommer till, att alternativen blir bättre och att den tekniska utvecklingen skapar fler medieformer. Konkurrensen om vår uppmärksamhet ökar rejält. Den andra stora utmaningen består i att rationalisera verksamheterna och använda resurserna så effektivt som möjligt, så att de också hamnar i programverksamheten, som ska komma lyssnarna och tittarna till del. Jag anser att den här propositionen ger de tre bolagen goda möjligheter att möta dessa utmaningar. I detta anförande instämde , , , och (alla m) samt () och (). 29 () replik: Kulturministern pratar varmt om att stärka public service. Mer pengar, säger hon. Hon talar om en extra uppräkning 2010. Då är frågan: Vad händer sedan? Vad händer efter 2010? Man kan titta på det som vi rödgröna har pekat på. när sponsringsmöjligheterna begränsas blir det mindre. De 80 miljonerna mindre kommer ju att kvarstå, så att säga, efter 2010. Jag ställde en fråga till kulturministern i mitt inlägg. tycker principiellt att det är bra med sponsring. Varför vill då ministern och alliansen begränsa den här möjligheten för SVT? 30 Kulturminister () replik: Vad händer efter 2010? Talar vi om licensavgiften kommer den att vara oförändrad 2011. I propositionen finns också ett förslag märkligt att ingen har kommenterat det om en kontrollstation. Det var ju så upprörande att vi skapade möjligheten att se över villkoren för de tre bolagen efter den här treårsperioden. Varför har ni inte reagerat på att det finns förslag om en kontrollstation även ? Det finns en hel del som kan behöva ses över då. Det är riktigt att vi från borgerlig sida tycker att det är bra med flera finansiärer till olika medieformer. När det handlar om är situationen annorlunda. Det finns ett starkt stöd för att det ska vara en oberoende reklamfri kanal. har det funnits ett maxtal på 50 sponsrade evenemang. Det har inneburit inte bara 50 program utan över 400 program. Det tycker vi inte är en restriktiv hantering av sponsringen. 31 () replik: Jag pratar inte om reklam. Jag pratar om sponsring, och det är en väldigt stor skillnad. Vi är inte heller för reklam i public service. Jag pratar om sponsring. Ministern talar om trovärdighet. Det handlar inte om programbolagens oberoende utan om möjligheten att få sända evenemang som de annars inte kan sända på grund av att de är så dyra. Mig förefaller det snarare som att det handlar om att ge de kommersiella bolagen större möjlighet att få sända de här evenemangen som då inte public service och SVT kommer att kunna sända. Vad säger ministern om det? 32 Kulturminister () replik: Jag tycker nog att gränsen med 20 sponsrade evenemang räcker väl för det uppdrag som vi kan se att har när det gäller idrott. Man konstaterar från ledningens sida att framöver kommer man aldrig att kunna konkurrera med de stora evenemangen. Då kan vi tala om , för det är så otroligt mycket pengar inblandade i detta. Jag tycker inte att det är ett självändamål att just detta ska sändas i SVT. Däremot tycker vi att det är mycket bra det är därför vi har lyssnat extra på programbolagen när man säger att man vill ha kvar möjligheten att kunna sända de mindre sporterna som kanske andra programbolag inte är så intresserade av. Det tycker vi ligger i och uppdrag i allmänhetens tjänst. 33 () replik: Även när jag hör den moderata kulturministern tala skulle jag vilja säga ungefär samma sak som jag gjorde när jag började min replik med . Det är välkommet att höra varma ord om public service på ett sätt som inte gick under tidigare mandatperioder. Jag tycker att det är bra att skillnaderna mellan partierna tycks ha krympt. Men vad gäller är förändringen så stor att jag skulle vilja ställa frågan om förändringen är att det är kulturministern i en alliansregering som talar och om hon talar för partiet . Jag undrar för jag vill höra hur det kan tänkas bli efter valdagen, för en bedömning om det här blir långsiktigt hållbart eller inte. Jag tänker på fyra områden. Kulturministern beskriver skrytsamt, och rättvist så, att man nu får loss mer pengar till verksamheten i public service. Det handlar om för resten av sändningsperioden eller jag kommer inte riktigt ihåg vilken tidsperiod det var. Det tycker jag är bra. Det beror ju på att fler människor har börjat betala tv-licens sedan det avslöjades hur de unga hade betett sig under ett par generationer. Det är den så kallade Stegö Chilò-effekten som ger mer pengar till rundradiokontot. Jag tycker att det är bra att den fördelas mellan att man inte tar ut lika mycket nya avgifter och att man ger mer pengar till bolagen . Detta är mer. Men i omröstningen , som vi har diskuterat här, röstade du för mer i förhållande till nivå framåt. Det innebar 1 miljard mindre än vad den dåvarande fempartimajoriteten beslutade om. Du har gått från att säga, som det stod i din motion, att de behöver ett omvandlingstryck, att de har för mycket pengar, till att nu säga att det är bra att vi kan ge dem mer pengar. Jag undrar: Är det en övertygelse eller är det en kompromiss? 34 Kulturminister () replik: Vad kommer att hända efter valet? Det beror väl på vad det blir för regering då. Om alliansen väljs om ligger mediepolitiken fast. Jag vet inte om det är något som gläder eller inte gläder . Det får vi väl kanske återkomma till. För att ta upp en helt annan fråga noterade jag att ingen här från oppositionen, vad jag har hört, har talat om tillgängligheten, vare sig det handlar om möjligheterna för dem som behöver teckentolkning eller för dem som behöver kunna läsa programmen. Det har över huvud taget inte nämnts. När vi hade en debatt hade man satt upp en måttfull ambition om . Vi tyckte redan då att det var lite lågt och är nu glada över att kunna säga att av programmen ska vara textade i direktsändning under den här tillståndsperioden. Det har man över huvud taget inte nämnt. Jag vet inte om man inte tycker att det är intressant, trots att närmare 1 miljon svenskar har problem att höra och därmed också svårt ibland att följa programmen i . 35 () replik: Jag noterar att kulturministern har använt halva sin repliktid för att inte svara på min fråga. I stället håller hon ett anförande i ett helt annat ämne än vad replikskiftet gäller. Tillgänglighetsfrågorna är centrala för mig. Vi höjde trycket radikalt. Jag konstaterar att i den debatt som vi hade då ville att man skulle ställa hårda krav på textning för public service men att public service skulle göra mindre och mindre. Det som de hörselskadade vill titta på ska de titta på i privatkanaler där det inte textas. Däremot ska de få se smalare program i de andra. Det var min andra fråga. I den förra debatten den förra mandatperioden, och såvitt jag förstår har inte ändrat uppfattning, skulle public service inte sända sådant som andra kan sända. Det står i protokollet från den förra debatten. Jag kan läsa på s. 17: Däremot tycker vi inte att public service ska visa program som eller dyra sportsändningar. Underhållning, och ska över till privatstationerna. är det en annan politik. Det tycker jag är bra. Men min fråga kvarstår. Är detta en tuff kompromiss som är tillfällig? Om , som låg på 4 ½ procent i opinionsundersökningarna före med , försvinner och det blir ett nytt läggspel i regeringen, kommer du då att driva att den politik du driver nu ska stå kvar, eller kommer kompromissen att börja om? Vi har fått lära oss att dagen efter valet börjar man på ny kula. De kompromisser man träffar, de överenskommelser man gör gäller fram till valdagen. Sedan är det nytt spel. Vad vet vi om det här? stod just och utlovade 266 miljoner för resten av en period som går bortom ett val. Vad hjälper det? Dessutom: Vill att och inte ska få finnas på nätet, att sidoverksamheter som inte hänger ihop med programverksamheten ska bort? Är det en temporär paus i det motståndet på grund av en kompromiss med bröderna i och kd? Eller är detta nu åsikt i den här frågan? 36 Kulturminister () replik: Jag ska bara kort kommentera tillgängligheten som säger sig brinna så starkt för att han över huvud taget inte nämnde det under sitt anförande eller i någon av de repliker han tidigare haft. Den radikala framflyttningen som jag vill minnas handlade om från imponerar inte på mig. När det handlar om vad som ska sändas har jag haft uppfattningen det är också en tydlig hållning i den här propositionen att public service har ett annat uppdrag än de kommersiella bolagen har. Man kompletterar varandra utmärkt, precis som alldeles var inne på, men det är olika uppdrag. Det är också därför som vi kräver att det ska vara reklamfritt och finansierat på ett annat sätt än via reklam. Jag tycker inte att det är brist på underhållning i medierna . Det är också därför som vi vill skärpa kravet på kultur eftersom det är där som vi behöver satsa extra. Jag är övertygad om att , och kommer att göra det på ett ypperligt sätt. 37 () replik: Jag ställde en fråga i mitt huvudanförande. Innan jag ställer den igen vill jag rekommendera kulturministern att läsa mitt anförande i snabbprotokollet. Där har jag faktiskt berört de frågor som kulturministern sade att ingen har tagit upp, nämligen tillgänglighetsfrågorna och de funktionshindrades situation. Det som jag har funderat på är följande: Varför genomförde regeringen allt detta arbete med tillståndsperioden när resultatet i fråga om sändningstillståndet sägs vara i huvudsak detsamma som det gällande? Anser kulturministern att det är ett misslyckande för att ni inte kunde smala av public service till att omfatta enbart nyheter och sådana program som inte har någon naturlig avsättning på marknaden? Jag vill också ta upp detta med att kulturministern gör ett nummer av att det finns en kontrollstation i nuvarande tillståndsavtal. Det fanns en kontrollstation i det gamla också. Kan inte kulturministern så här efteråt medge att det hade varit bättre att använda sig av det ursprungliga förslaget i fråga om kontrollstation än att göra det som alliansregeringen har gjort genom att skapa den tråkiga situation som ändå har funnits när man har haft tvivel när det gäller värnandet om public service och det viktiga som det ändå står för när det gäller demokrati och yttrandefrihet? 38 Kulturminister () replik: frågar om jag ser det som ett misslyckande. Nej, absolut inte. Jag har aldrig någonsin sagt, inte heller mitt parti, att det enda som public service egentligen ska ägna sig åt är något smalt nyhetsuppdrag. Det har vi aldrig sagt. När det handlar om det övriga, som jag vet att den rödgröna oppositionen är inne på, nämligen att man ska vidga det mer breda i form av underhållning, vad det nu må vara, tycker jag inte att det är en uppgift. Det tog jag också upp i mitt replikskifte med . Jag tycker att det är en bättre proposition som vi har . Det är bättre villkor för , och Utbildningsradion än . Jag är snarare väldigt glad över att vi tog denna chans att se över uppdraget och också kunna förbättra förutsättningarna för de tre bolagen. 39 () replik: Det är svårt att diskutera med kulturministern eftersom hon inte medger att hon faktiskt har haft en annan uppfattning under den förra mandatperioden. Hon vill bara tala om det fantastiska i den situation som hon befinner sig i just . Det är klart att vi tycker att det har skett en förändring. från gjorde en sådan beskrivning av positionsförändringen när det gäller public service. Kulturministern verkar vilja framställa det hela som att alltid har haft denna uppfattning. Men vi har svart på vitt att så icke är fallet. Det vore oerhört intressant att få veta vad det är som har gjort att det har blivit på detta sätt. Det är någon form av intellektuell hederlighet att redovisa varför man har ändrat ett ställningstagande, vilket man kan få göra i olika partier. Det är ingenting nytt i och för sig. Men man kan i alla fall erkänna det. Man har faktiskt från moderat håll sagt, vilket redovisade, att public service inte ska visa program som och dyra sportsändningar. låter det annorlunda. Men det är klart att detta med att man har halverat sponsringen hos SVT kan finnas kvar så att man inte har de ekonomiska möjligheterna att sända stora evenemang. Jag får en känsla av att det ibland finns personer som tycker att historien börjar när man själv kommer i regeringsställning och att allt det andra inte har funnits. 40 Kulturminister () replik: Jag kan glädjas åt att hela medieutbudet är mycket rikare än vad det var för 15, 20 eller . Det vet jag eftersom jag har upplevt hela . Jag vet också var och hennes parti stod . Inte var de några vänner av ökat utbud, av valfrihet och av teknisk utveckling. Jag tycker att det är rätt signifikativt att såväl som de övriga kamraterna i den rödgröna oppositionen envisas med att hålla sig fast vid hur situationen var . Trots att vi alla här har talat om detta och svarat på detta har de över huvud taget inte lyssnat. Det är en ny regering, det är nya förutsättningar, och det är en ny mediesituation. Självklart måste man kunna förändra. Det är möjligt att förändring inte är någonting som förekommer i värld, men det gör det hos oss. Vi anser nämligen inte att förändring är förnedring. Jag kommer inte mycket längre i detta samtal med . Men jag kan konstatera att när bland andra säger att man måste öka de ekonomiska ramarna för public service tycker hon att tittarna och lyssnarna ska betala en högre tv-licens än de gör . Det tycker jag att ni ska vara väldigt tydliga med som återstår fram till . 41 HANS (): Vi är i den absolut avslutande delen av de olika inläggen kring public service-propositionen. Därför vill jag fästa uppmärksamheten på en liten men i mitt tycke rätt viktig detalj. Som man ändå kan notera, framför allt när man läser texterna men inte så mycket när man har lyssnat på debatten , är det ändå en rätt stor enighet kring huvuddragen om public service i . Det uttrycks också i att det ska vara självständiga aktiebolag som ägs av en stiftelse. Det handlar också om att man med detta förslag kommer att fastslå ytterligare en armlängds avstånd mellan å ena sidan riksdag och regering och å andra sidan public service-verksamheten. Allt detta är gott och väl. Men då finns det all anledning att här i ibland reflektera över vem som granskar granskarna. Otvivelaktigt är det så att public service-företagen är en av de stora nyhetsrapportörerna i vårt land. Det tycker jag är väldigt bra. Vi vet också att de ibland är väldigt intresserade av att det ska finnas öppenhet eller, som det heter på modern svenska, transparens. Då är det också väsentligt, menar jag, att dessa aktiebolag som ägs av en stiftelse och därmed egentligen är utanför det offentligas kontroll de är privaträttsliga ändå själva lever upp till högt ställda förväntningar. Granskandet av granskarna måste nämligen i än större utsträckning utföras av medborgarna själva och av andra medieaktörer. Dessa aktiebolag har till exempel rätt att efterforska källa, vilket alla privaträttsliga företag har. Där finns inte den reglering som finns när det gäller offentligrättslig verksamhet. Detta kan man själv efterleva som man önskar. Men vi ska vara medvetna om att när medborgare och andra medier vill granska dessa aktiebolag har man där faktiskt rätten att efterforska källa. Jag tycker också att man från sida kan ha som önskemål, nu när man ytterligare ökar denna armlängds avstånd, att bolagen från sin sida visar stor generositet vad gäller öppenhet till exempel i fråga om redovisning av löner, förmåner och andra sådana saker som är av stort intresse för andra aktörer att granska, det vill säga andra medier och medborgarna. Därför, fru talman, är det bra att vi så att säga ökar armlängds avstånd. Men det innebär också ett ökat ansvar för de här aktiebolagen att leva upp till detta med öppenhet och transparens. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 8 § Kyrkoantikvariska frågor Föredrogs kulturutskottets betänkande 2009/10:KrU4 Kyrkoantikvariska frågor (skr. 2008/09:220). 42 i (s): Vi ska nu debattera regeringens skrivelse om kyrkoantikvariska frågor. Det är kanske inte den tjockaste skrivelsen som kommit. Men bakom den finns en lång historia som vi vet har att göra också med skiljandet mellan staten och kyrkan, något som man började diskutera för kanske . Därför förpliktar det att också ha med lite historia. För oss socialdemokrater och för oppositionen gäller debatten i mångt och mycket om förmåga att bevara kulturarvet har försämrats på grund av att verksamhetsförutsättningarna har ändrats. Inledningsvis yrkar jag bifall till reservationen i betänkandet. Det är på sin plats att säga att vi inte har så mycket att erinra mot det som står i skrivelsen. I mångt och mycket är det som står där bra. Vad vi kan sakna är liksom det som inte finns med i den det som har att göra med helhetsbedömningen just när det gäller skiljandet mellan staten och . Lite historia är också att mycket i de här frågorna gick mellan kulturutskottet och bland annat när man skulle skilja kyrkan från staten. Jag vill ta upp en del saker som då sades i både och kulturutskottet. Det sades att de kyrkliga kulturminnena är en betydelsefull del av vårt nationella kulturarv. har sålunda förvaltat ett oersättligt kulturarv som byggts upp under århundraden och som avspeglar och utgör en väsentlig del av vår historia. 1998/99 sade vi i kulturutskottet i vårt yttrande till att en utgångspunkt skulle vara att staten i enlighet med principbeslutet om statkyrka-reformen långsiktigt skulle ge ersättning för vård och underhåll. Vad innebär i sammanhanget ordet principproposition? Jo, det innebär att det i den proposition som skrevs uttalades att relationsförändringen inte borde leda till några som helst försämrade förutsättningar för vård och underhåll av de kulturhistoriska värdena inom kyrkan. Det finns mer historia att relatera till, men jag ska inte dra allt. Dock är det viktigt att man när det gäller finansieringen ser till helheten i densamma. hade tidigare ansvaret. Det som tas upp i skrivelsen är, som sagt, okej. Men vad som inte nämns där är de så kallade prästlönetillgångarna tillgångar som förvaltar men inte äger. En del av dessa tillgångar, som inte varit beskattade, ska nu beläggas med skatt. Men ersättningen kunde i stället gå till underhåll av vårt kulturarv och inte minst användas till en utjämning så att mer går till de fattiga stiften på de mer bemedlade stiftens bekostnad. Man sade att skulle avkastningen från prästlönetillgångarna inte inkomstbeskattas och inte heller förmögenhetsbeskattas. För tiden därefter skulle, anfördes det i propositionen, detta ses över med utgångspunkt just i nämnda principbeslut. Vidare anfördes det i propositionen att den lagtekniska utformningen i sig inte innebar något ställningstagande till regler som skulle gälla , alltså nu efter 2009. En förlängning av tiden för undantaget förutsatte, enligt dåvarande regering, att ett nytt riksdagsbeslut fattades. 1998/99 underströk både och kulturutskottet vikten av att ett underlag för de aviserade överläggningarna om ersättningen efter 2009 togs fram före tioårsperiodens utgång. förutsatte i likhet med kulturutskottet att underlaget skulle finnas tillgängligt senast . Vad gällde prästlönetillgångarna skulle nya förhandlingar ske, oavsett inriktning på beslutet. När vi nu har kulturministern på plats här vill jag säga att jag inte direkt kritiserar det som sägs i skrivelsen, exempelvis om vad som gäller ersättningen. Jag kan hålla med om att det där är rimligt. Däremot ställer vi oss frågande till vad som händer med prästlönetillgångarna och med annat i samband med den förändring som skedde. Vi har ju tidigare haft både interpellationer och frågor om detta. Vi har också haft en hearing i kulturutskottet, mycket med anledning av den interpellationsdebatt som jag och kulturministern hade . Jag vill lite grann referera till kulturutskottets utfrågning . Där fanns med representanter för både departement och kyrka och också en del sakkunniga som hade haft att göra med utredningen och med skiljandet mellan stat och kyrka. Ett antal gånger sades det på hearingen att det var viktigt att påpeka att det var fråga om en helhet vad gällde såväl kyrkoantikvarisk ersättning, prästlönetillgångar och skattebefrielse som, inte minst, den lagstadgade rättigheten till förtroendeuppdrag att man har rättigheten att ta ledigt från jobbet. Ca 45 000 förtroendevalda ute i landet, på olika nivåer inom kyrkan, berörs. Vi ser det här som en viktig demokratifråga. Men framför allt ser jag detta som viktigt med avseende på kulturarvet. Jag kan också helt kort säga att det från departementet framfördes att det var en viktig principiell fråga att det inte gällde en form av bidrag utan att det liksom var en ersättning till för att man tar sig an det viktiga arbetet med kulturarvet. Återigen vill jag påpeka att när beslutet om ändrade relationer mellan staten och fattades var ansvarigt för frågan i dess helhet. är det mer uppdelat, känns det som. Detta ligger ju nu inte bara hos utan också hos och . På en rad ställen kommer alltså detta att diskuteras och debatteras. kommer att diskutera trossamfunden och att ta ställning till agerandet när det gäller skiftet . Det kommer att vara fråga om en del förändringar. Vid utskottets utfrågning betonades det och informerades det om att det pågick en diskussion mellan staten och . Även frågorna om prästlönetillgångarna och tjänstledigheten togs upp. När det gäller den information som vi för bara någon vecka sedan fick i utskottet känner jag förvåning över det sätt som man där uttryckt sig om hur man hade blivit bemött av regeringen att man hade skickats mellan olika departement och att man från inte hade velat ta det samordningsansvar som vi tycker hade varit önskvärt i sammanhanget. Kyrkan har i stället hänvisats till att söka kontakt med andra departement. Regeringen har påtalat att ändringar i tillämpningen av kulturminneslagen kommer att ske tillsammans med , och andra parter. Detta påverkar också ersättningen vad gäller förvaltningen av kulturarvet. Även detta borde i så fall ingå i en helhetsbedömning. I vår reservation tar vi upp just att man först borde göra en utvärdering, en helhetsbedömning och sedan gå vidare. Vi finner detta anmärkningsvärt och lutar oss där mot vad vi skriver i vår reservation.