prot · GW09105 · 2009-04-23 00:00:00 — I denna satsning har vi också lagt in att vi ska ha en forskning inte bara på rehabilitering och god effekt utan också på hur den tas emot och vilka effekter den får. Det är inte bara fråga om att komma till hälsa utan det ska också vara fråga om en rehabilitering som leder tillbaka till ett arbete. Planeringen av åtgärder på infrastrukturområdet 53 (): Jag vill rikta en fråga till infrastrukturminister . Frågan gäller åtgärdsplaneringen. Enligt de riktlinjer som slogs fast i infrastrukturpropositionen ska regionerna ha ett stort och starkt inflytande på åtgärdsplaneringen. Det är bra och en mycket god princip. I vissa områden runt om i vårt land har detta fungerat mycket väl, något som är glädjande och som de allra flesta borde ta efter. Tyvärr är det så att det i vissa andra delar inte har fungerat lika bra. På vilket sätt har ministern försökt hantera de olikheter som finns runt om i vårt land så att inte något område drabbas negativt på grund av att man där inte hunnit lika långt i sin samordning? 54 Statsrådet (): Det är mycket riktigt, , att vi nu försöker knyta ihop landet på ett mycket tydligt sätt med en delaktighet från regioner och därmed också från kommuner detta för att göra rätt prioriteringar. Trots allt krävs det tuffa prioriteringar men också att det finns en lokal och regional relation till hur näringslivet förändras och till att människors resande ser olika ut. Jag har haft direkta sittningar med de fyra olika verken, allt i syfte att arbeta konstruktivt med att stärka den här dialogen. Jag är den första att bekräfta att det ser olika ut i landet. Men vi måste också vara medvetna om att det är ett nytt arbetssätt som ska planteras. Vissa delar av som är tydliga regioner har den här erfarenheten. Syftet är, menar jag, att detta ska genomföras så bra som möjligt och i alla delar av landet. går de preliminära förslagen beträffande åtgärdsplanerna ut till regionerna och till de olika länen där man sedan har ansvaret nästa led i detta förankringsarbete. 55 (): Ja, precis så är det. kom trafikverken med det första preliminära utkastet till olika objektslistor. Det har naturligtvis fått stor uppmärksamhet. Många runt om i vårt land är väldigt oroade över att just deras objekt inte finns med på listorna. Som vi alla vet är behoven enormt stora trots det mycket ambitiösa tillskottet när det gäller den ekonomiska ram som regeringen lagt fast i infrastrukturpropositionen. är det ganska ont om tid. Jag undrar därför, ministern, hur även de regioner runt om i landet som kanske inte kommit så väl ut med sin samordning hinner med att påverka det första förslaget som trafikverken lagt fram ; jag antar att det blir aktuellt att då lämna in förslagen. 56 Statsrådet (): Jag är den första att bekräfta att behoven är stora. Det har de varit . Men vet man att man har riktiga pengar. Man vet också vilka ramar som gäller fram . Dock krävs det prioriteringar. Alla önskemål får inte plats; så är det. Jag är helt övertygad om att man nu i och med det arbete som så att säga går ut i steg två med tydliga diskussioner och relationer och med en dialog med de regionala nivåerna träder in i de konkreta diskussionerna. Det är ju preliminära underlag som de fyra verken har lämnat ifrån sig. Allt detta syftar till att knyta ihop det hela till en plan, en nationell plan, . Detta är någonting helt nytt, och allt det här syftar till att stärka transportstråken och persontrafiken och till att hålla samman . Jag är helt övertygad om att det här arbetssättet är oerhört bra för att nå dithän. Jag kommer att följa upp att så sker så att alla regioner och delar av landet blir en mycket aktiv dialogpart. Folkhögskolestudier för personer med funktionsnedsättning 57 (): Jag har en fråga till statsrådet . Det gäller en uppföljning av något som jag redan tidigare intresserat mig för, nämligen möjligheten för personer med funktionsnedsättning att studera på folkhögskola. Ändringen av regleringen innebar att en bestämmelse om samordning mellan studiemedelssystemet och sjuk- och aktivitetsersättningen infördes. Enligt bestämmelsen är det inte möjligt att under en och få både studiemedel och sjuk- och aktivitetsersättning. Detta fick oönskade konsekvenser för ett hundratal personer med funktionsnedsättning. Ministern gav då och Sisus i uppdrag att titta på frågan. Det kunde då konstateras att frågan borde lösas inom gällande regleringar. Därför, herr talman, blir min fråga till statsrådet: det någon uppföljning av om gällande regleringar varit tillräckliga för att säkerställa möjligheten för personer med funktionsnedsättning att studera på folkhögskola? 58 Statsrådet (): Jag vill börja med att tacka för frågan och med att säga att det ihärdiga arbete som frågeställaren och några andra ledamöter av denna kammare ägnat frågan absolut har haft effekt. Jag brukar börja med att påpeka att det gäller ett förslag från den förra regeringen som en enhällig riksdag antagit. Principen var att man inte ska kunna få två bidrag . Det tyckte alla var rimligt. Effekterna har i stort sett blivit hanterbara. Dock har man identifierat att en grupp gravt funktionshindrade som behöver studera på folkhögskola har en del problem. Jag har jobbat mycket med frågan, bland annat som ett resultat av att jag ständigt här i får frågor om det här. De myndigheter som handlägger detta menar att de folkhögskolor som har de här eleverna har anpassat sin avgiftssättning, så problemet har definitivt minskat. Men vi fortsätter att titta på frågan. Om så behövs kommer vi flera statsråd är berörda att ta ytterligare initiativ. 59 (): Jag tackar för svaret. Jag är glad över att man håller i frågan och hoppas att det leder till bra lösningar. Vi kristdemokrater tycker att det är viktigt med fortbildning och även att den är tillgänglig för många. Jag vet att det är också regeringens uppfattning. Utbildningssystemet har en viktig roll när det gäller att ge alla människor, med eller utan funktionsnedsättning, möjligheter att utvecklas. Så är det i synnerhet nu när det är hög arbetslöshet och när personer med funktionsnedsättning är extra utsatta. Därför vill jag fråga om det finns ytterligare satsningar från regeringens sida inom ministerns område satsningar som kan komma människor med funktionsnedsättning till del. 60 Statsrådet (): begränsade frågan till just mitt ansvarsområde. Jag vill ändå svara att regeringen har en socialförsäkringsminister. Hon sitter här bredvid mig och viskar till mig att hon jobbar med frågan. Regeringen har en handikappminister, , som också jobbar med frågan. Regeringen har en utbildningsminister med ansvar för folkbildningsarbetet, . Regeringen har också en minister för studiestödsfrågor. Det är jag. I vårt interna regeringsarbete har jag fått ett särskilt ansvar för frågan och har, som sagt, ägnat den stor uppmärksamhet. Vi har gjort en del via våra olika myndigheter för att det här problemet ska bli så litet som möjligt. Mitt svar är helt enkelt att jag och mina kolleger är väl medvetna om problemet. Vi delar naturligtvis uppfattning att det är väldigt bra att gravt handikappade personer får möjlighet att läsa till exempel på folkhögskola. Detta är jätteviktigt. Naturligtvis ska vi inte ha system som hindrar det. 61 (): Min fråga riktas till EU-minister . Som ministern väl känner till finns det i en stor oro inför de situationer som kan uppstå nu när Lavaldomen har kommit och arbetsmarknaden har öppnats för illojal konkurrens. har regeringen inte velat ta något som helst initiativ i de här frågorna. Tvärtom har till exempel utrikesministern uttryckt sig väldigt raljerande. Inför ett EU-nämndssammanträde säger utrikesministern: I sedvanlig ordning förväntar jag mig ett visst socialdemokratiskt tjat om Vaxholmsmålet. För dem förefaller fackets rättigheter vara viktigare än nästan allting annat. Det finns knappast något sammanhang där de inte vill att frågan ska tas upp. Det finns många sammanhang, där har utrikesministern helt rätt, där vi vill att frågan tas upp, bland annat naturligtvis inför och under ordförandeskapet. Då är min fråga: Varför prioriterar inte regeringen frågor om att värna kollektivavtalen vare sig inför eller under ordförandeskapet? 62 Statsrådet (): Vi kan låta utrikesministern svara på det som han har sagt, men jag ska i alla fall svara på frågeställarens frågor. Det är inte sant att regeringen inte tar den här frågan på stort allvar. Det gör vi naturligtvis. Vi tillsatte en utredning under som har varit ute på remiss. Det har kommit många svar på den. Inom ramen för utredningen förekommer det mycket samtal mellan arbetsmarknadens parter. Vi håller på att sammanställa svaren från remissen. Det kommer att komma ett förslag snart. Anledningen till att vi inte pratar om det så ofta som frågeställaren skulle vilja är att vi inte känner någon större oro. Vi är inte ett dugg oroade för att den svenska modellen med kollektivavtal är hotad av EU. Vi är övertygade om att vi med förslag och de tillägg som förhoppningsvis kommer fram under remissen med små justeringar kommer att klara både den svenska modellen och EU:s krav på det här området. Det är inte en fråga där vi känner att det finns något hot. Tvärtom, den svenska modellen ses som ett föredöme på många håll i EU. Vi får ofta frågor om den, och jag är glad att kunna svara på frågorna. Men att den är under hot är inte en världsbild som jag delar med . 63 (): Problemet är att det här har skadat legitimiteten för EU hos det svenska folket. När vi står inför ett val till är det oerhört olyckligt, eftersom vi verkligen behöver engagera svenska folket i det här valet. Tyvärr är det inte bara utrikesministern som har uttryckt sig på ett raljerande och väldigt konstigt sätt när det gäller en berättigad oro hos folket. Även EU-ministern själv har uttryckt sig på ett raljerande sätt om oron inför den situation som har uppstått i och med Lavaldomarna. Den enda slutsats man kan dra här är att regeringen inte tar den här oron på allvar. Då är min fråga: Är det så vi ska tolka detta? Om det inte finns några som helst problem med domarna, som EU-ministern säger, tar man alltså inte den här oron på allvar. Som sagt är utrikesministerns raljerande sätt i den här frågan någonting som hela regeringen använder sig av, bland annat EU-ministern själv. 64 Statsrådet (): Det är möjligt att tycker att man raljerar om man inte håller med. Jag försöker svara på frågan, jag får den ganska ofta av kolleger bland annat i , och jag försöker alltid svara. Jo, vi tar den på stort allvar. Vi har diskuterat den vid många olika tillfällen i och runt omkring i . Det finns olika arbetsgrupper i kommissionen där vi har tagit upp och diskuterat den, och vi har haft den här utredningen. Men på frågan om vi ser den svenska modellen hotad är svaret nej, vi gör inte det. Vi är inte oroliga för att den svenska kollektivavtalsmodellen är hotad av Lavalmål eller av någon lagstiftning. Det leder oss till slutsatsen att vi inte vill omförhandla till exempel utstationeringsdirektivet. På frågan den frågan ställde inte , men den förekommer ofta i samband med detta om vi kommer att lyfta fram den under ordförandeskapet är svaret åter: Nej, det kommer vi inte att göra. Även , partikamrat till , avråder från detta. Hon tror att det skulle vara olyckligt och inte nödvändigtvis leda till en förbättring, utan tvärtom. Vi är naturligtvis mycket uppmärksammade på frågan, men vi känner ingen oro för att denna modell skulle vara hotad. Därför finns det ingen anledning att dra i några panik- eller larmknappar. Jag förstår att vill använda det här i kampanjen, och jag ser fram emot att få diskutera det, men vi delar inte er analys. Utbildningen i estetiska ämnen 65 (): Frågan riktas till kulturministern. besökte jag i i och fick möjlighet att delta i planeringsmöte med engagerade lärare som höll på att planera en skolkonsert där elever utifrån olika kunskapsnivåer skulle få visa upp sig. Musiklärarna där kände en osäkerhet , och den delar de med fler i . De gav uttryck för en oro att kommuner i kärvare tider och med begränsad ekonomi kommer att ställa barn med särskilda behov mot barn med behov av att få lära sig spela instrument. Vilken argumentation kan ministern skicka med som ett budskap om varför kulturens uttryck i form av bild, dans, drama och musik tillgodoser ett särskilt behov för barnen? 66 Kulturminister (): Även jag har rest väldigt mycket i , inte minst för att besöka de många skolor som har sökt och fått pengar via Skapande skola-bidraget. Det finns förvisso oro på många håll det ser jag också när det gäller kommunernas ekonomi. Däremot har jag inte mött farhågor om att det här kommer att gå ut över kulturen, utan snarare att allt fler kommuner ser kulturens styrka och värde inte bara för sin egen skull utan också för skolan, för regionen och för kulturarvet. har 55 miljoner gått via Skapande skola, och ytterligare 55 miljoner kommer att gå ut år två. Jag delar inte den oro som möjligen har mött, och jag hoppas att jag inte kommer att behöva göra det. 67 (): Då tackar jag för svaret och lovar att föra det vidare till bland annat i . 68 (): Denna regering gick till val på att man skulle skapa mer jobb och göra folk mindre beroende av bidrag. Den internationella krisen har gjort att regeringen säger att det beror bara på den. Därför har jag en fråga till socialförsäkringsministern som inte kommer utifrån utan som kommer från regeringen själv. Som ett led i detta förändrade ni socialförsäkringssystemet. Ni gjorde ett systemskifte där ni införde en ettårsregel i sjukförsäkringen. Ni införde en rehabiliteringskedja med tidsramar för hur länge man får vara sjuk och när man ska omplaceras. Ni tog också bort den sociala statusen. Om man är gift eller vilken utbildning man har gäller inte vid sjukskrivningar om man ska omplaceras. Man kan få flytta från till om man ska få ett jobb. Om man råkar vara sjuk eller har ont i ryggen och det skulle finnas ett jobb där ska inte , enligt regeringen, ta hänsyn till den sociala status man har. Då undrar jag om regeringen och är nöjd med den här reformen. 69 Statsrådet (): När parti satt vid makten fanns det en sjukförsäkring som ett av de sju stegen som skulle arbeta med, steg nummer fem, och man skulle prövas mot hela arbetsmarknaden oavsett geografi och var man bodde. Det finns att läsa i de riktlinjer som då hade att arbeta med. Detta kunde, eftersom det inte var tidssatt, innebära att man prövades mot hela arbetsmarknaden . Jag och regeringen tyckte att det var alldeles för . Vi ville i stället ge människor en möjlighet att få rehabilitering, som inte alls fanns på det sättet då. Vi ville inrätta en aktiv företagshälsovård, ge stöd och hjälp och inte glömma bort människor. Därför gav vi i stället den här passusen om redan efter . Det är stor skillnad för människor att prövas mot hela arbetsmarknaden efter eller att göra det . Det är självklart att det måste vara mycket bättre att få en hjälp till Arbetsförmedlingen om man har en arbetsförmåga eller kan utveckla en arbetsförmåga i stället för att tvingas vara kvar i sjukförsäkringen. 70 (): Min fråga till ministern var om hon var nöjd med detta reformarbete, och det verkar så. Då vill jag bara fråga följande. Det är väldigt många personer som måste pröva sin rätt till sjukförsäkring därför att de är väldigt sjuka. Vi kan läsa i de flesta tidningar i att om man till exempel inte står i kö till donation av ett organ får man inte förlängd sjukpenning. Det gör man inte därför att man är så sjuk att man inte kan byta organ. Det har stått i flera tidningar. Man kan ha cancertumörer och så. När man är väldigt sjuk man kanske har varit det i regeringen är man inte så bra på att överklaga beslut. På vilket sätt ska nu regeringen säkerställa att folk inte ramlar mellan stolarna? 71 Statsrådet (): Jag kan återigen påminna om att det tidigare var så att skulle alla som var sjukskrivna, vare sig man ville det eller inte, prövas mot förtidspension. 140 personer förtidspensionerades. Och i er egen utredning som ni tillsatte står det att det var arbetsmarknadspolitiska åtgärder, att sjukförsäkringen tilläts bli en parkeringsplats för sådant som den inte var menad för. I stället för att människor ska bli förtidspensionerade och inte komma tillbaka förlängde vi sjukskrivningen med aktiva insatser med rehabilitering , och utan tidsbegränsning om man bland annat har en svår sjukdom, typ tumörsjukdom. Finansieringen av kärnkraftverk i 72 (): Jag har en fråga till . planerar att starta ett kärnkraftverk. Kommissionen har redan yttrat sig positivt om projektet, vilket ger möjlighet för att söka stöd från Euratom och Europeiska investeringsbanken. Problemet är att har kontrakterat ett ryskt bolag, ägt till av , för att bygga anläggningen med en ny, oprövad och osäker teknik. Det blir i så fall första gången som en rysk teknik används för ny kärnkraft i EU. Projektet har också kantats av anklagelser om korruption och otillbörliga påtryckningar, inte minst från rysk sida. mördades chefen för ett bolag i kärnkraftsbranschen på öppen gata i huvudstaden under maffialiknande omständigheter. Kombinationen kärnkraft, korruption, kriminalitet borde vara en tankeställare för oss alla. Min fråga till statsrådet utifrån vad jag har nämnt är: Vad är statsrådets åsikt om en finansiering med EU-pengar till det här projektet? 73 Statsrådet (): Jag har väl inte någon alldeles precis uppfattning om detta. Jag har inte hört talas om frågan tidigare, och om jag förstår saken rätt är det kommissionen som i första hand bedömer EU:s involvering i detta. Men ska jag svara från allmänna utgångspunkter tycker jag att kärnkraftsdrift måste vara förenad med extremt höga säkerhetskrav. Jag är ju anhängare av att vi ska utnyttja kärntekniken för energiproduktion, men en självklar förutsättning för mig är att det är under mycket, mycket stor säkerhet. I de fall omständigheterna runt omkring talar för att den säkerheten inte kan upprätthållas ska man naturligtvis vara väldigt återhållsam. Jag kan förstå att det i det fall som här beskrivs finns sådana frågetecken. Jag kan bara uppmana alla som har att hantera denna fråga att ge säkerhetsfrågan högsta tänkbara prioritet. 74 (): Det var glädjande att höra från , men det här är fakta i det här fallet. Det ryska företaget producerar med mycket osäker kärnkraftsteknik. Vad kommer då statsrådet att göra? Den svenska åsikten väger ju väldigt tungt om man ska få bidrag eller inte. kan inte sitta tyst i ett sådant läge, så jag hoppas att statsrådet och regeringen kommer att agera i den här frågan. 75 Statsrådet (): Vad gäller EU:s inblandning i detta är det, såvitt jag förstår, kommissionen som är beslutsfattare, och de fattar sitt beslut enligt vissa kriterier. På det sättet kommer inte att vara direkt inblandat i själva beslutsfattandet. Jag är inte bekant i detalj med kriterierna, men jag förutsätter att det i kriterierna finns mycket höga säkerhetskrav. Skulle det finnas grund för den oro som har gett uttryck för här förutsätter jag att kommissionen inte är redo att stödja projektet. Men, som sagt, är inte direkt inblandat i den beslutsprocessen. 76 (): Jag har en fråga till kulturministern. Jag ställer frågan därför att jag har besök av Skövdeelever som sitter på läktaren . När vi har gått runt och pratat om demokrati och tittat i har de ställt frågan till mig om hur man ska hantera yttrandefriheten på nätet kontra den personliga integriteten. Ungdomar lever ju genom nätet många timmar av dygnet. De vill veta hur det egentligen blir framöver, hur de ska kunna ta del av all spännande kultur som finns på nätet kontra de olagligheter som finns och kontra att artister och kulturarbetare ska få betalt för vad de gör. Vad tänker kulturministern göra för att gå i rätt riktning och för att alla ska bli nöjda? 77 Kulturminister (): Tack för frågan! Välkomna eleverna från ! Jag vet att det här är en fråga som engagerar väldigt många. Det är också någonting som har fattat beslut om via Ipredlagen. Eftersom nu också tog upp villkoren för kulturskaparna, att de ska få betalt för sitt arbete, välkomnar jag naturligtvis den lagen. Jag välkomnar också den dom mot som föll, därför att ska vi också få ett rikt kulturliv är det väldigt viktigt att kulturskaparna får betalt för sitt arbete. Sedan finns det annat kring Internet, inte minst att det är någonting som är allas vardag. Det är inget nytt medium, det är det medium som man använder sig av. Och här finns väldigt mycket att göra för att underlätta att det finns lagliga alternativ, att de är lättillgängliga. Men jag vidhåller fortfarande min uppfattning att det är väldigt viktigt att man som filmproducent, som dataspelsutvecklare, som författare, som kompositör får betalt för sitt skapande. 78 (): Skövdeeleverna är väldigt nyfikna på hur den personliga integriteten ska skyddas framöver, hur man ska lösa de här frågorna och hur det faktiskt ska bli enklare. Det finns väldigt många ungdomar, som jag sade tidigare, som lever genom nätet och tar till sig mycket information och kultur, men också som vill göra rätt för sig och vill att kulturarbetare ska få betalt. Men det är väldigt snårigt just , och det är mycket som är motsägelsefullt. Det borde vara enklare. Jag skulle önska att kulturministern tog steg i en riktning som gör att det blir enklare framöver och att ungdomar kan fortsätta leva som de gör utan att vara olagliga. 79 Kulturminister (): Precis som jag sade i mitt tidigare svar är information en viktig del i detta, men också förståelsen för att man ska få betalt för sitt arbete. Från sida pågår en utredning som kommer med sitt förslag av och som handlar om ungdomars användning och agerande på Internet. Den behandlar såväl de frågor som tar upp som frågor om hur man skyddar barn på nätet, för det är ju inte okänt att det finns många barn som både blir kränkta och blir uppvaktade på ett sätt som de inte önskar. Det här är en fråga som flera ministrar är aktiva i, såväl justitieministern som socialministern och flera andra, så det är inte någon fråga som vi släpper, och jag är mycket aktiv i den själv. 80 PER ÅSLING (c): Jag tackar för ordet. Jag vill vända mig till statsrådet . är en liten, öppen, exportberoende ekonomi. Vi är därvidlag också starkt beroende av svenska industriföretag. Vi är därmed väldigt engagerade i att skapa bra förutsättningar för det svenska näringslivet på hemmaplan. Men skillnaden i nationella politiska beslut kan skapa onödiga konkurrensnackdelar med sämre tillväxt, flytt av industriell verksamhet mellan länder och avsaknad av långsiktighet i investeringsbeslut som följd. Jag kan konstatera att det inom EU-samarbetet läggs stor vikt vid en harmonisering inom olika politikområden för att skapa likartade spelregler. Min fråga till statsrådet är: Vilka möjligheter ser statsrådet att införa konsoliderade bolagsskattebaser inom EU-samarbetet? 81 Statsrådet (): Tack för frågan! Den spänner över en vid räcka av områden, och det sker ett mycket intensivt arbete där. Just i den här frågan är möjligheterna till omedelbar framgång en smula begränsade, om jag uttrycker mig försiktigt. Men det har och våren varit ett mycket intensivt arbete inriktat på att synkronisera de åtgärder som de olika länderna ska vidta för att främja konkurrenskraften, komma till rätta med arbetslösheten, stärka det europeiska näringslivet och förbättra villkoren på den inre marknaden och att inte det arbetet motverkas inom de olika länderna. EU har också tagit ett antal initiativ centralt. Med tanke på att den ekonomiska krisen kommer att fortsätta finns det säkert anledning att återkomma till dessa frågor. 82 PER ÅSLING (c): Jag tackar för svaret. Jag vet att det görs mycket inom EU-samarbetet för att harmonisera spelreglerna. Det är angeläget för hela unionen.