prot · GW09101 · 2009-04-16 00:00:00 — Det går inte att bara jämföra enskildheter. Jag skulle till exempel kunna jämföra räntekostnader mellan olika länder i EU. Vi har en låg räntekostnad, vilket påverkar kapitalintensiva företag, till exempel lantbruk, mycket. ersättning till villaägare i 41 (): Jag vill ställa frågan till näringsminister , tillika svenska folkets ägarrepresentant i de statliga företagen. har enligt tidningsuppgift ställt sig bakom tvivelaktiga behandling av ett hundratal villaägare i . Bakgrunden är att gruvan i ska utvidgas och att ett stort antal bostäder på grund av rasrisken måste flyttas. har lyckats komma över 100 villaägares hem i till underpris för att komma åt marken. tycks också ha gjort detta genom att ha lämnat oriktig och ofullständig information. Dessa villaägare satte sig inte till motvärn och fick därför så låg ersättning att de inte kunde skaffa sig nya ersättningsvillor på orten. Däremot har ett fyrtiotal andra villaägare som inte accepterade information och som satte sig till motvärn fått nya ersättningsvillor. Anser att det är viktigt att alla blir behandlade på ett sjyst och korrekt sätt? Avser , som svenska folkets ägarrepresentant för , att uttala sig för att även de nämnda 100 villaägarna som inte har erbjudits ersättningsvillor ska få sådana? 42 Näringsminister (): Jag tror att ledamöter, och också , skulle bli olyckliga om jag skulle börja lägga mig i detaljer om hur sköter flyttningen av GällivareMalmberget och . Det är naturligtvis en bolagsfråga. De har att följa exakt samma lagstiftning som vilka privata företag som helst, och de ska också bete sig sjyst mot de villaägare och andra som de har att göra med. Min bild är att det naturligtvis är svårt, en jätteutmaning, att flytta ett helt samhälle, en hel stad. Från tid till annan fattar olika beslut beroende på vilka problem som ska lösas. Vi har fullt förtroende för att sköter detta på ett bra sätt. Det är ytterst styrelsen som är ansvarig för allt detta. Om det finns saker och ting att klaga på får man vända sig till ledning och styrelse som har att ansvara för att förflyttningen av städerna och samhällena sker på ett bra och funktionellt sätt. 43 (): Jag bor i . Det är nästa ort som kommer att bli tvungen att flytta delar av staden till förmån för expansion. Vi är många som undrar om vi i ska vara lika oroliga som villaägarna i . Rekommenderar näringsministern oss att vi ska sätta oss till motvärn för att vi ska få rättmätiga ersättningar? Eller kommer näringsministern att agera på ett sådant sätt att Malmbergsbor och Kirunabor kan känna sig lugna och trygga i vetskapen att ett statligt företag har en bättre ägar- och affärsetik än ett privat företag? 44 Näringsminister (): Jag tycker att både privata och statliga ägare ska ha en bra moral och en bra etik. De ska sköta sig och följa den lagstiftning som finns. Jag tror att det finns otroligt stora möjligheter både i och i tack vare att man har hittat ny malm. Det är å ena sidan en dramatisk förändring som sker för enskilda när de måste flytta hus och hela städer. Å andra sidan måste man från tid till annan hitta lösningar som passar just här och . Det är det försöker göra. Vi i Malmfältsgruppen försöker att finnas med som stöd vid dessa förändringar. Det finns inga kommuner i som har ett sådant stöd och en sådan uppbackning för vad som sker som just GällivareMalmberget och . Flera statsråd och flera myndigheter är inblandade. Båda orterna kommer att gå en positiv framtid till mötes. Det är klart att det är en stor förändring för många, och jag förutsätter att sköter sitt förhållande till dem som är berörda. Förslaget om avstängning av grundskoleelever 45 (): Min fråga går till utbildningsminister . redovisade utbildningsministern sina nya förslag om hårdare tag i skolan. får vi både försittning och kvarsittning. Förslaget är också att skollagen ska ändras så att stökiga elever kan stängas av från den obligatoriska . Jag kan hålla med om att stökiga elever kan vara jobbiga för sin omgivning. Jag tycker också att de borde straffas. De behöver bestraffas med uppmärksamhet, tydliga regler, mängder av respekt och en del kärlek. Men det vi behöver tänka mest på i detta sammanhang är att skolans huvuduppgift är att ge eleverna kunskaper. Därför är min fråga till ministern: kunskaper får de avstängda grundskoleeleverna? Vart kommer de att ta vägen när de är borta från skolan i en eller ? Jag vill med denna fråga försäkra mig om att elever som stängs av inte hamnar i dåligt sällskap ute på stan i stället. Då riskerar deras problem att bli större och mycket värre. 46 Utbildningsminister (): Tack för frågor om ordningssituationen i skolan! Det hör inte till vanligheterna att ställer frågor om de problemen. Men de finns där det finns stora problem i den svenska skolan när det gäller ordning. När det handlar om möjligheten att stänga av elever talar vi naturligtvis om en mycket långtgående, extrem situation. inträffar det i vid ett antal tillfällen att en hel högstadieskola i princip måste stängas därför att det blir för våldsamt. Jag kan ta ett exempel. Det var en högstadieskola i som fick stängas när det hade skjutits fyrverkeripjäser i korridorerna. Då skickar man hem alla elever, därför att det är den lagliga möjlighet som finns . Man behöver göra det för att lugna ned situationen. Det går inte längre att ha elevgruppen samlad i den akuta situationen. Jag tycker att det är mycket bättre att rektor i en sådan situation har möjlighet att skicka hem dem som bråkar och att övriga elevers undervisning inte ska behöva avbrytas. Det är ju i den mycket långtgående, extrema situationen avstängning kan komma i fråga. Det räcker inte att man stökar i största allmänhet, utan det är mycket långtgående situationer. Men då behövs befogenhet. 47 (): Jag ställde en annan fråga till utbildningsministern, nämligen: Vad händer med de elever som blir avstängda de är avstängda? Hur säkerställer man att de får den kunskap de behöver? Hur säkerställer vi att vi inte vältrar över ansvaret från skolan till eller polisen? Dessa är ofta elever som annars driver runt på gator och torg, och att då bara stänga dem ute från vuxensällskapet och vuxenvärlden tycker jag är ganska märkligt. Min fråga är fortfarande: Vad ska hända med dessa elever när de är avstängda från skolan? De har ofta inte den familjesituationen att de har vuxna som tar hand om dem hemma. 48 Utbildningsminister (): Vad hände med de 300 som blev avstängda i när hela skolan skickades hem ? Den frågan ställer inte Pertoft, utan det är alltid mest synd om dem som bråkar när Pertoft yttrar sig. Det är det som gör mig lite upprörd, att det aldrig någonsin handlar om alla de andra eleverna som straffas fast de sköter sig. Den elev som stängs av har självklart ett mycket stort behov av att få stöd och hjälp för att komma upp på rätt spår igen. Det är ingen tvekan om det. Det räcker inte med en avstängning det inbillar inte jag mig. Det behövs mängder av åtgärder för elever som är i den här situationen för att få dem på rätt spår igen. Vad som händer den vecka eller de dagar när eleven är avstängd blir naturligtvis upp till det enskilda fallet. I en del fall kommer man överens med hemmet om att eleven är hemma. I andra fall finns det inte fungerande hem, och då får man naturligtvis organisera någonting annat för den eleven, skolan själv eller ihop med . Det går inte att skriva in i lagen exakt hur man ska göra i det enskilda fallet, utan lagförslaget nu innebär att man får en befogenhet att stänga av. Det är en befogenhet som man saknar och som innebär att man skickar hem hela skolan i stället. 49 (): Min fråga går till näringsminister . Det finns en outnyttjad kapacitet i som handlar om kvinnors kapacitet och kvinnors kreativitet när det gäller företagande. Det är en fråga som näringsministern har drivit och jobbat med väldigt hårt. hade Centerkvinnorna stämma i , och där hade vi många olika idéer och förslag. ska vi träffas igen i . Jag skulle vilja höra lite grann om vad som har hänt när det gäller tillgången på riskkapital, för vi vet att just kvinnor fortfarande har svårt att få tillgång till det. 50 Näringsminister (): Ja, det händer rätt mycket när det gäller kvinnors företagande. Vi har satt i gång ett program där vi satsar för att just stärka kvinnor och deras företagande. En av delarna i det är att klara finansieringen, och där har vi gett ändrade regler till när det gäller deras mikrokrediter. kunde man få maximalt , och kan man få . När vi går in och tittar på utnyttjandet av detta ser vi att just det lånet är väldigt uppskattat av gruppen kvinnor. Därför tänker vi fortsätta med den delen. Låt mig också säga att jag tror att det ligger mycket i att förnya den svenska välfärden. Hela världen frågar efter svenska välfärdslösningar. Kvinnor jobbar oftast i den offentliga sektorn och har mycket kunskap. Om vi skulle få mer avknoppningar och mer öppningar inom den svenska välfärden skulle vi få fler kvinnor som startar företag och som skulle kunna sälja den tjänsten utomlands. Det är ett mål för svensk företagsamhet att åstadkomma det, tycker jag. 51 (): En annan fråga som finns med i det här är kopplad till trygghetssystemen. Jag vet att det har tillsatts en utredning för att se över det, och jag skulle vilja höra hur långt den frågan har kommit. Den andra delen som finns med är frågan om representationen i styrelser. När det gäller de statliga bolagen vet vi att det är bättre, men de privata är inte lika långt framme, för att uttrycka det milt de är riktigt dåliga emellanåt. Finns det något arbete som pågår inom det området för att stärka kvinnors situation när det gäller att bli representanter i styrelser och finnas med i ledningsgrupper och liknande? 52 Näringsminister (): När det gäller social trygghet håller vi på att bereda utredningen och remissvaren för att kunna komma med ett bra förslag. Syftet är helt enkelt att göra det mer jämställt mellan att vara anställd och att vara företagare. Det här är inte minst viktigt för kvinnor som startar och driver företag: när man ska vara föräldraledig, att man har möjlighet att sköta sitt företag och få hjälp under en sjukdomstid och så vidare. Det här är otroligt viktigt för många kvinnor som står i valet och kvalet: Törs jag bli företagare eller inte? När det gäller representation i de statliga styrelserna har vi jobbat mycket medvetet och sett till att vi nu har hälften kvinnor i styrelserna. Vi har jag har inte räknat den sista omgången kvinnor som ordförande. Därför kan vi säga till de privata bolagen: Det går visst att få fram kvinnor! Sedan har vi startat en utbildning för kvinnliga ledare som också ska kunna träda in och vara beredda att ta på sig de här uppdragen. Vi har skrivit till valberedningarna i de privata aktiebolagen och begärt in uppgifter om hur de ser på den kvinnliga representationen i deras styrelser, därför att det har man lovat att man ska ge besked om. Jag väntar med spänning på de uppgifterna. 53 (): Jag vänder mig till . Vi kan i vårbudgeten läsa att arbetslösheten kommer att öka till 2011. Vi ser att massarbetslösheten är runt knuten. I vårbudgeten finns det inga insatser som motverkar den jobbkris och välfärdskris som vi kan se. Det finns inga insatser när det gäller utbildning för de arbetslösa, inga investeringar som kan motverka den djupa kris som vi ser och som drabbar väldigt många människor. Men alla är inte lottlösa. får i tilläggsbudgeten 141 miljoner till, och det är med anledning av ordförandeskapet i . Med den miljard som regeringen tillförde för året blir det en total satsning på drygt 1,1 miljard. Min fråga till ministern är om detta är en rimlig prioritering. 54 Statsrådet (): Budgeten för det svenska ordförandeskapet har varit 890 miljoner. Det är obetydligt mer än vad ordförandeskapet kostade 2001, trots att vi nu är 27 länder och det numera är helt andra typer av frågor som ska diskuteras. I budgeten som lades fram i går som innehåller en rad satsningar det har både mina kolleger här och i kammaren i går redogjort för när det gäller arbetslösheten och förstärkningar för välfärden finns det ett tillägg på 80 miljoner, om jag inte tar fel, som är ett slags reservpott för oförutsedda utgifter under ordförandeskapet. Vi har budgeterat för det fall att det skulle behövas insatser. Läget har ju förändrats ganska dramatiskt vi vet inte hur situationen i är och vad som kan krävas från oss i samband med ordförandeskapet. Vi har ett mycket stort och viktigt toppmöte inför . Det är alltså ett slags reserv för detta. Den summa som hänvisar till känner jag inte till, utan det är 80 miljoner som är en reservpost till ordförandeskapet. 55 (): Det är ingen som ifrågasätter att det krävs förstärkningar av resurser för att klara ordförandeskapet bra. Det tycker vi socialdemokrater också. Men det finns ett stort anslagssparande inom på nästan 1 miljard. Till det har man lagt nästan 1 miljard i budgeten . vill man plussa på detta ytterligare. Vi tycker att det är orimligt att i den situation vi är satsa så oerhört mycket resurser just på ordförandeskapet. Det kan inte vara rimligt i en situation när man måste prioritera. När vi har en massarbetslöshet, när man säger sig inte ha råd att investera i utbildning och kompetensutveckling, tycker vi socialdemokrater att detta är helt orimligt. Menar ministern verkligen att detta är en rimlig prioritering inför ordförandeskapet? 56 Statsrådet (): Som sagt är budgeten inte på 1 miljard utan på 890 miljoner, vilket är mycket lite. Det är obetydligt mer än vad Socialdemokraterna satsade 2001, när EU var hälften så stort. Det är mindre än vad många andra länder satsar. Med tanke på att det kanske är det svåraste ordförandeskapet vi står inför med väldigt mycket osäkerhetsmoment har vi avsatt en liten reservpost för oförutsedda händelser. Det svenska ordförandeskapet infaller när det infaller. Vi har förhoppning om att vi ska kunna fatta beslut under både våren och hösten som hjälper till att återskapa konkurrenskraft och få effekter på både jobb och sysselsättning tillsammans med den nationella politik som också bedriver. Den har både mina kolleger här och finansministern i går mycket tydligt redogjort för när det gäller de svenska jobben och den svenska välfärden. Detta är alltså en reservpost för oförutsedda utgifter under det svenska ordförandeskapet. Den kanske inte kommer att behöva användas, men som väl känner till måste sådant budgeteras i förväg. 57 (): Jag har en fråga till jordbruksministern. Den handlar om vattenbruk, det vill säga odling av fisk och skaldjur. framhåller att vattenbruket måste öka radikalt om vi ska fortsätta att konsumera fisk i den omfattning vi gör . har också i jämförelse med våra grannländer en liten omfattning av vattenbruket. En färsk utredning visar att vi har stora potentialer för detta, särskilt i de djupa och ofta kalla norrländska vattnen, inte minst för odling av . Hur ser jordbruksministern på dessa möjligheter, och vilka åtgärder är han beredd att vidta för att utveckla denna verksamhet? 58 Jordbruksminister (): Jag har sett möjligheter i att utveckla vattenbruksverksamheten i olika och alla delar av . Jag har gjort det med utgångspunkt i att vi har EU:s längsta kustlinje. Jag har gjort det med utgångspunkt i att vi har mängder av rinnande vattendrag och därtill en stor mängd sötvattensjöar i alla delar av landet. Vi har en möjlighet att i ett antal av dem utveckla en näringsverksamhet som kan ge jobb och sysselsättning och därtill näringsriktig och fin mat i affärer och på våra matbord. Detta kan ske i då vi behöver fler jobb och fler företag i alla delar av landet. Av det skälet har jag tillsatt en utredning, som jag för bara någon vecka sedan fick resultatet av. Man pekar på att de möjligheter som jag såg finns. 59 (): Tack, jordbruksministern, för svaret! Jag vet att det också finns ambitioner i utredningen. Har jordbruksministern och departementet kunnat ta ställning till dem, och vilken tidsplan och vilka ambitioner finns att förverkliga dem? Vilket tidsperspektiv handlar det om? 60 Jordbruksminister (): I nämnda utredning finns en mängd förslag om hur de möjligheter som jag och utredningen ser skulle kunna tas till vara i olika delar av landet. Utredningens förslag kommer i närtid att gå ut på remiss. Efter det får vi ta ställning till vilka förslag som är möjliga och rimliga att genomföra för att förverkliga de idéer som både utredningen och jag har, nämligen att utveckla fler företag i alla delar av landet när det gäller vattenbruk. Att ange någon tidsaxel, innan remissen ens är utskickad, är för mig tyvärr omöjligt, även om jag skulle vilja det. Jag ser alltså stora potentialer i den här verksamheten. 61 (): Jag vill ställa en fråga till näringsministern. Den handlar om hushållstjänster. har vi haft möjlighet till skattereduktion för utgifter i hushållsarbete . Reformen bedömdes medföra möjligheter och skapa nya varaktiga jobb som städning, tvätt och barnpassning. Skattereduktionen skulle minska svartjobben och underlätta vardagen för många, bland andra arbetande familjer och ensamstående föräldrar. får hushållen skattelättnaden direkt och behöver alltså bara betala hälften av den angivna arbetskostnaden. I samband med att beslutet om detta togs framfördes kritik av att någon utvärdering av det nuvarande systemet inte har gjorts. Jag vill därför fråga näringsministern: det gjorts någon utvärdering, och om så inte är fallet, planerar näringsministern att ta initiativ till en sådan? 62 Näringsminister (): Tack för frågan, ! Låt mig först säga att vi gjorde en utvärdering innan vi införde detta. Egentligen konstaterade vi att det är bättre att man får subventionen direkt, för man blir mer benägen att handla om man direkt ser hur billigt det är. Vi hade tittat på andra länder som hade liknande system. Det hade varit bättre att från början införa det system som kommer . Anledningen till att vi startade tidigt var att vi ville komma i gång. Det var också rätt tänkt. Vi ser att det är många företag som har kommit i gång. Det är många familjer och många äldre som beställer detta och är otroligt nöjda med att kunna köpa hushållsnära tjänster. Fler och fler gör det. Många arbetslösa går direkt från arbetslöshet in i den här sektorn, och den professionaliseras och blir bättre på alla sätt och vis. Jag tror att vi har rätt god kunskap om att ju mer vi kan stimulera kunden, genom att kunden ser priset direkt, desto bättre kommer det att gå för den här branschen. Det är också det som ligger till grund för den förändring som görs från . 63 (): Tack för det svaret, näringsministern! Jag är glad över att höra detta eftersom jag själv köper en sådan här hushållsnära tjänst och är väldigt nöjd med det. Men kan man alltså konstatera att det har skapats fler jobb? Det förefaller så, men finns det något belägg för detta? På samma sätt undrar jag: Hur är det med statens kostnader för den här reformen? 64 Näringsminister (): Ja, det har skapats väldigt många nya jobb. har jag inte den aktuella siffran i huvudet, men den senaste jag såg var att det hade skapats 10 000 nya jobb. Om jag inte missminner mig hade av dem som gått in i jobb i denna sektor kommit från arbetslöshet. Det har alltså haft otroligt bra effekt. Man pratade mycket nedlåtande om pigjobb, inte minst från oppositionen. Det viktigaste för mig att framhålla är att detta handlar om en professionalisering av städjobb. Det är duktiga män och kvinnor som kommer hem till familjer och gamla och hjälper till med det som de vill ha hjälp med. Det sker till ett rimligt pris, och man får också ett underlättande i vardagen. Då får vi både trygghet för dem som jobbar i den här sektorn social trygghet, pensioner och så vidare och en trygghet för dem som tar emot. Det är gamla som känner sig osäkra och så vidare. vet de att det är en professionalisering av den här tjänsten. Vi skapar jobb och tillväxt. Jag hoppas verkligen att det kommer att ske mer i den privata tjänstesektorn, för här finns fler jobb att skapa. 65 (): Jag tänkte ställa min fråga till migrationsminister . Den gäller den nu ganska aktuella frågan om . Det handlar inte bara om att det nu förbereds en transport av, tror jag, två korvetter och kanske ytterligare något fartyg för att understödja skyddet av matleveranser till bland annat . När man pratar med somalier som bor i , bland andra Abdullai, som var här för någon vecka sedan och som är försvarsminister i regionregeringen i Somaliland, förstår man att de menar att lösningen inte är att västvärlden går in med vapen och försöker skydda sig mot pirater. I stället måste man stödja det som sker i landet. Det är ju ett av världens fatigaste länder, och människor där måste ha någon annan livsuppehållande ersättning att leva för. Då är min fråga: Vad tänker regeringen göra i nästa steg för att skapa de förutsättningarna? 66 Statsrådet (): Den här frågan kanske skulle ha gått till biståndsministern, men jag kan konstatera åtminstone en punkt där det finns en beröring med migrationsområdet, nämligen det så kallade Göteborgsinitiativet, som jag tror att själv är bekant med. Där ägnar man sig bland annat åt det mycket framgångsrika projektet , vilket innebär att somalier som har fått avslag på sina asylansökningar eller som har beviljats uppehållstillstånd men sedan vill återvända till får yrkesutbildning och möjlighet att återvända dit. Det är mycket framgångsrikt. Jag har själv besökt det här initiativet. Jag vet att det just nu är ungefär åtta personer, till att börja med, som har fått sjuksköterskeutbildning och som vill återvända till de delar av som fungerar, där de då kommer att kunna göra en bra insats. Jag tycker att det är ett utmärkt exempel på hur man kan använda svenska skattebetalares pengar på ett effektivt och bra sätt för att understödja en återuppbyggnad och ett fungerande samhälle i med hjälp av de migranter som har kommit hit och som då ska återvända eller återvandra. 67 (): Jo, det är riktigt att Göteborgsinitiativet har ett sådant engagemang. utbildas faktiskt 700 i , via lokalanställda somalier. Det är det som är själva poängen, att man på det sättet skapar möjligheter till sysselsättning och också möjligheter att återvända. Men min fråga är fortfarande aktuell, för att det här är en del av insatsen, som finns på tio platser , tio olika skolor. Men det går att göra mer. Det är det jag är ute efter. Man borde göra mer än att bara diskutera militära insatser, för det kommer inte att lösa problemet. Det kommer bara att innebära att vi kommer att få ytterligare konflikter. Det är den diskussionen som jag nu menar är den centrala. Det handlar om att man lyssnar in vad som pågår bland människor i . Det gäller både sådana som bor i och sådana som bor i . Det handlar om vad man kan göra för att stödja fredsprocessen och återuppbyggnadsarbetet. Det är det som är det centrala. Där bör det tas ytterligare initiativ, och då är min fråga: Vilka ytterligare initiativ är regeringen beredd att ta? 68 Statsrådet (): Jag är migrationsminister och inte biståndsminister. Jag kan naturligtvis inte här i kammaren redogöra för biståndsinsatserna. Det skulle falla utanför ramen för min ämbetsutövning som statsråd. Däremot kan jag naturligtvis spinna vidare på den tråd som själv har börjat på. Om jag inte missminner mig tror jag till och med att ledamoten sitter i styrelsen för sagda Göteborgsinitiativ han är till och med ordförande; vad bra och därmed är väl bekant med den här verksamheten. Det är ju fantastiskt också att det inte bara är 8, som jag sade, utan 700 personer som ingår i det här projektet och som utbildas för att kunna göra tjänst nere i . Det är fantastiskt bra. Det är bara att fortsätta med den verksamheten och se till att de människor som vill återvandra till sitt ursprungsland för att hjälpa till att bygga upp det här får den adekvata utbildningen. Finns det möjlighet att gå in och göra insatser med de pengar som till exempel kan fås från eller är det naturligtvis någonting som vi kan diskutera.