prot · GX0942 · 2009-12-03 00:00:00 — För att landsbygden ska kunna överleva är drivmedelsförsörjningen en basal och viktig del av helhetslösningen. I en kommun i har man så stora problem med att få drivmedel till kommunens tjänstebilar i att kommunen nu överväger att starta en egen bensinmack för att lösa problemen. I mitt hemlän, , driver man bensinstationer. Man besöker nedläggningshotade mackar och diskuterar med mackägarna hur man på bästa sätt kan hjälpa till. Men det är inte bara myndigheterna som gör något. Det finns en kreativitet på landsbygden som, i vanlig ordning, är fantastisk. I byn i har sex familjer gått samman och tagit över både lanthandel och bensinmack. Macken är ofta inte bara ett ställe där man tankar bilen utan också ett nav i det lokala samhället, och ofta handlar man i den närbelägna lanthandeln. Man hämtar ut sin medicin på det lokala apoteksutlämningsstället och träffas och talar om nyheter. Kreativiteten på landsbygden är omvittnad och bekräftas gång på gång av initiativrika medborgare runt om i landet. Det är alldeles uppenbart att både drivmedel och lanthandel är viktiga ingredienser i en levande landsbygd. Exempel på en annan typ av innovativ kreativitet hittar jag i . Där räddades lanthandeln genom att de boende gick samman och bildade en ekonomisk förening. Sedan köpte de andelar i lanthandeln och räddade därmed denna. Genom de nya regelverken rörande distribution av receptfria varor kunde också både apotek och förbättrad service med utlämning från Systembolaget räddas. Detta är ett resultat av alliansregeringens beslut. Jag tycker att man skulle kunna likna vid ett cykeldäck. Om man ser som hjulets nav är landsbygden ekrarna. Utan navet rör sig inte hjulet, men utan ekrar snurrar hjulet över huvud taget inte. behövs, men även landsbygden behövs för att Sverigehjulet ska rulla på. Vi behöver varandra. För att underlätta för ekrarna, för landsbygden, måste och vi politiker här i i sätta oss in i frågan om landsbygdens behov även nästa mandatperiod när en majoritet av ledamöterna kommer att ha storstäderna som sin egen valkrets. Jag har tidigare lyft fram bilens betydelse för landsbygden. Men utan jobb och pengar blir det ingen bil. Vi är dessutom mitt i en kris. Landsbygden har drabbats hårt. Alla vet vi det. Det behövs fler jobb också på landsbygden, och det skapas fler jobb bland annat genom utlokalisering av myndigheter. Fler jobb kan också skapas för landsbygdens folk genom alliansens politik med lägre skatter för företagen, med jobbskatteavdrag och med ett minskat regelkrångel. Men ofta glömmer vi att landsbygden i sig skapar jobb. Jag tänker bland annat på turismen. Turismen som industri ökar . omsattes inom turismen i , och omsattes . sysselsatte turismen 102 000 helårsarbetare, och sysselsattes 151 000 helårsarbetare. Faktum är att turismens exportvärde är större än den svenska personbilsexportens värde, vilket är ganska intressant. Många turister väljer att åka till en storstad, men det finns en stor outnyttjad potential också på landsbygden. För att få den svenska turismen och den svenska landsbygden att blomstra ännu mer, också i en lågkonjunktur, behövs det naturligtvis stöd. Vi kristdemokrater har föreslagit ett nationellt handlingsprogram som vi tror kan vara en del av lösningen. Landsbygden har naturligtvis en del utmaningar att möta. Alla vet vi att landsbygden står inför utmaningar i och med utflyttningen till storstäderna. Det handlar om tillgänglighet till kommersiell och offentlig service, om infrastruktur, om möjligheter till försörjning och arbete och om företagens förutsättningar. Myndigheten Tillväxtanalys ska bistå i arbetet med strategiska satsningar för att stärka utvecklingskraften på landsbygden. Detta är ett viktigt arbete. Avslutningsvis vill jag slå fast att har en levande landsbygd. har en kreativ befolkning på landsbygden. Svensk landsbygd lever och kommer att fortsätta att leva! Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. 146 () replik: Inledningsvis var det en hel del diskuterande om pumplagen och om att en sådan inte skulle införas därför att den inte skulle ge ett gott resultat. Det är väl kontentan av det resonemanget. Vad vi och en stor majoritet vid det aktuella tillfället ansåg var att någon form av åtgärder behövde vidtas för att se till att allt fler av fordonen på vägarna drevs med biobränslen eller med alternativ utöver de vanliga oljebaserade. Jag uppfattade att det rådde stor enighet om det. Men om nu anser att det inte blev bra därför att enskilda, näringsidkare och drivmedelsförsäljare ute på landsbygden drabbades vill jag fråga: Varför medverkade då till ett borttagande av klimatpengarna pengar som kunde användas till medfinansiering beträffande de merkostnader som den nya pumpen skulle föra med sig? Också det låg ju med i paketet, men det där togs bort när man kom med i den nuvarande regeringen. Hade det inte varit bättre att låta de pengarna vara kvar för att öka förutsättningarna för en bra investering? Alla vill vi ju bli mindre oljeberoende, eller hur? 147 () replik: Naturligtvis vill vi kristdemokrater precis som våra allianskolleger och, tror jag, och hans oppositionskolleger verka för minskade koldioxidutsläpp och för ett ökat antal miljöbilar. Det måste göras på ett klokt sätt. Om vi är riktigt ärliga mot varandra kan nog till och med säga att han sett att den pumplag som drevs fram har en baksida. Den lagen har fått konsekvenser för de små tankställena ute på landsbygden. Vi vet ju att tankställen i ganska stor omfattning lagts ned på landsbygden. Den nedläggningen påbörjades inte 2006, utan den påbörjades . Jag tror att det hade varit klokt med en mjukare omställning och att man inte hade varit så rigid när det gäller det lilla tankstället som ofta är kopplat till en lanthandel. Ekonomiskt har man helt enkelt inte klarat av detta. Under de som är kvar av min talartid skulle jag vilja ställa en följdfråga till . Ni kommer om ni får makten att regera tillsammans med . mer per liter räknar vi med att bensinen kommer att kosta om de fortsätter att öka och ni fortsätter att minska och deras förhandlingar med er är framgångsrika. Tycker ni i Socialdemokraterna att det är en bra satsning för landsbygden att öka bensinpriserna i den omfattningen? 148 () replik: Jag vet inte riktigt hur jag ska uppfatta detta. Är det så att man från sida försöker sätta upp en ny nivå för hur det framtida bensinpriset ska vara, precis som man gjorde inför förra valet? Då sade man att det inte fick överstiga en viss summa. Man skulle inte höja någon bensinskatt, men så har man ändå varit med och gjort det. Är det detta besked som är ute efter? Jag kan bara säga så här: Vi har inte tagit ställning för att det ska höjas med några 2010. Jag kan tyvärr inte läsa i stjärnorna. Jag tänker inte göra samma misstag som gjorde och gå ut och säga saker i förväg och tro att man kan spå i händer. Det är så mycket som kan hända. Priset kan stiga med på grund av att världsmarknadspriset sticker i väg. Jag tycker att man ska försöka rätta sig efter den situation som råder och de alternativ som finns vid just det tillfället. Jag vill avsluta min frågestund med att konstatera att de önskemål som hade när det handlar om infrastrukturen och turismen stämmer ganska väl överens med det budgetförslag som vi har lagt fram. Jag ser fram emot att ställer upp på det som hon själv har sagt i talarstolen och röstar på våra motioner och vårt ekonomiska alternativ. Vi vill gärna att fler ska göra det, så att vi får majoritet för det. Det skiljer bara sju röster. Jag hälsar henne välkommen! 149 () replik: Naturligtvis spår vi inte i stjärnorna. Vi läser handlingar, valmanifest och sådana saker. Det räcker så gott för vår del när det gäller att se hur en alternativ politik skulle kunna se ut. Naturligtvis kan mycket hända på det knappa år som är kvar till nästa val. Förhoppningsvis har vi samma regering efter valet som vi har . Det är väl den stora förhoppningen. Hur som helst tycker jag att det var ett trivsamt påstående från . Han konstaterar ganska villigt och glatt att skillnaderna inte är så stora. Jag konstaterar att det skiljer 50 miljoner i det här betänkandet. Det är i princip inga skillnader. I detta sammanhang är det knappast någon skillnad alls. Jag vill gärna rent retoriskt överlämna påståendet tillbaka till . Ni är väldigt välkomna att stödja vår politik. Skillnaden är obefintlig i siffror, men en yvig retorik kan ni tillåta er att ha i alla fall. 150 () replik: Det är intressant att lyssna på när hon pratar om pumplagen som om den skulle vara orsaken till att de små drivmedelstappställena lagts ned. Det är inte sant! Det finns inga som helst bevis för det. håller nu på med en utredning som de har beställt från och som också pekar på att det inte finns någon koppling däremellan. Det är viktigt att man är noga med sina påståenden när man uttalar sig så kategoriskt som du gjorde angående pumplagen. Sanningen är att Klimp:en, som ni har tagit bort, har större betydelse för glesbygdskommunerna när det gäller att utveckla bland annat alternativa tappställen. En annan sak som gjorde mig väldigt förvånad var påstående att jobben har utvecklats i glesbygdskommunerna genom statlig utlokalisering. Ja, det var långt före den här regeringens tid. Sanningen är att det som sker är det alldeles motsatta. Man kan ta verksamhet i som exempel. Den har funnits över hela , men utvecklingen går stick i stäv med vad säger. Det går inte att bara komma med påståenden. Man måste försöka hålla sig någorlunda till sanningen och hur det ser ut i verkligheten. Det är precis tvärtom när det gäller de statliga myndigheterna. De centraliseras från glesbygdskommuner och de små tätorterna till regionala centrum. Det är precis tvärtemot vad ni påstår. 151 () replik: Historia är, precis som politik, det möjligas konst. Man kan läsa statistik lite hur man vill . Jag vet med bestämdhet att om vi skulle låta historien gå en bra bit tillbaka, inte bara de senaste två tre fyra åren utan ännu längre tillbaka, har vi haft en centralisering av ganska stora mått, och på så sätt också ett slags utsugning av landsbygden, långt före och i större omfattning än vad alliansregeringen någonsin har gjort. Alliansregeringen har också utlokaliserat ett antal statliga myndigheter, till exempel kontor och Arbetsförmedlingen, till mindre orter. Jag har trivsamma exempel från flera delar av landet där man, precis som efterfrågats tidigare här i debatten, har utlokaliserat kontoren och där det också har skett en samverkan mellan myndigheterna på ett mycket bra sätt. Jag menar inte alls på något sätt att allt vore gjort när det gäller detta. Allt är inte gjort, och vi behöver fortfarande ha fokus på detta och utveckla det ytterligare. Men man har börjat en samverkan. Stuprören är fortfarande lite för stupa och lite för många. Men de har börjat bli lite mjukare i kanterna. Det är en positiv utveckling. 152 () replik: Statistik kan man läsa hur man vill, påstår . Nej, det är väldigt noga hur man läser statistik så att det inte blir tolkningar hur som helst. När det gäller pumplagen är det på det sättet att det inte finns några belägg för att den skulle vara orsak till att mindre tappställen lagts ned. Statliga myndigheters decentralisering har inte skett, som ni påstår. Det har skett en centralisering , under er regeringsperiod. sade i sitt anförande att det har skapats arbetstillfällen tack vare en decentralisering av statliga myndigheter. Det är inte heller sant. Det är precis tvärtom. Det är det skriver i sin senaste utredning som presenterades : Se människan människan i centrum. Man har presenterat sina idéer och varit hos samtliga riksdagspartier och fört dialoger, tror jag. Det går stick i stäv med vad påstår. Jag vet inte vilken verklighet ni lever i. Jag, som kommer från en glesbygdskommun i Bergslagen, känner detta inpå mig när jag är ute och träffar vänner och bekanta, både företagare och löneanställda. Vi har inte samma upplevelse av verkligheten, . När vi diskuterar regionalpolitik måste vi se vad som faktiskt händer och inte bara komma med påståenden som det inte finns belägg för. 153 () replik: Min verklighetsuppfattning är väldigt väl förankrad bland tallarna i . Jag har inga som helst problem att relatera till landsbygdsproblematiken. Jag har den inpå bara skinnet så fort jag kliver ut genom min ytterdörr där hemma. Jag träffar naturligtvis också landsbygdsbor varenda dag. Den stora skillnaden mellan och mig och mellan våra partier och våra politiska block handlar nog mer om hur vi ska leva och hur vi ska försörja oss. I alliansen har vi fokuserat i väldigt stor utsträckning på människors möjlighet att själva skapa sig goda förutsättningar och på att underlätta för näringslivet, företagandet och infrastrukturen. Man ska kunna bo och leva och skapa sig goda förutsättningar, och det vill vi underlätta för. Vi har haft fokus på det. Det är bra med statligt armstöd, men det förutsätter skatteintäkter och friska pengar, så att staten ska ha något med sig när den håller under armarna. Det är vår satsning i alliansen och . 154 (): Sedan vändpunkten kom är städernas invånarantal större än landsbygdens. är inget undantag. Storstadsregioner har haft och har en avgörande betydelse för ekonomiska utveckling. Det gäller därför att hänga med när omställningen går mot ett mer kunskapsintensivt näringsliv. är vår huvudstad. Med sina 25 kranskommuner bildar en stark tillväxtregion som genererar tillväxt i hela landet. konkurrerar inte med andra regioner i utan med starka tillväxtregioner runt om i . Vi ser nu hur tillväxten i vår region mattas av. Jag kan konstatera att den moderatledda regeringen inte tar till vara storstadens fördelar. Vi socialdemokrater saknar en regeringspolitik som syftar till att hjälpa på traven. I vår regionmotion Nystart för ger vi flera förslag. Vi vill ha en nollvision för arbetslöshet. Med den snabba omvandlingstakten för jobben finns det ett stort behov av mer utbildning och fler praktikplatser. Vi vill se som kunskapshuvudstad. Vi tar upp behovet av mer resurser till skolan men också arbetsmiljön för både lärare och elever. Slitna förskolor och skolor behöver rustas upp. Vi vill se att ROT-avdrag också medges för detta. Det skulle också ge fler jobb. Vi har behov av fler bostäder och mer kultur. Vi vill att vår stad ska bli dubbelt så grön. Det kräver investeringar på många håll, inte minst att man effektiviserar resandet genom att satsa på mer kollektivtrafik. Jobb skapas genom växtkraft för människor och företag. Jag har tidigare nämnt behovet av utbildningsplatser. Jag vill betona behovet av fler universitetsplatser i . bör graderas upp och bli universitet. För fler jobb efterfrågas inte bara utbildning. Vi behöver också en nystart för entreprenörskap. Mer behöver göras för att stimulera innovationskraften och få fler entreprenörer. Den moderatledda politiken har lett till ökade klyftor mellan människor. De som redan är etablerade har jobb och villa och får mer pengar över genom regeringens skattepolitik. De andra har fått försämringar i a-kassan och flyttskatt. De som är sjuka blir utan ersättning och tvingas söka jobb, och de som är gamla får ingen skattelättnad men ska ändå vara med och betala ökade kostnader för kollektivtrafik och sjukvård. Att tro att exempelvis arbetslösa ungdomar, sjukskrivna eller pensionärer inte har så stora behov och att deras inkomster klarar ett högre skattetryck tycker jag är ett konstigt sätt att se på människor. ökar arbetslösheten i vårt län, liksom socialbidragen. Det gör att kommunerna får mindre resurser att satsa på sin kärnverksamhet. Värst drabbade är barnen. De som växer upp i vårt fantastiska län får växa upp i en region med mindre kommunala skatteintäkter, vilket ger en sämre kvalitet i förskola och skola. Det handlar om att ha valt rätt föräldrar. Barn växer upp med mycket olika förutsättningar. Där klyftorna växer ökar motsättningar, och otryggheten breder ut sig. Nej, herr talman, vi socialdemokrater vill något annat med vårt län. I utskottets betänkande hänvisas vår motion till arbetet med den regionala utvecklingsplanen. Jag tycker att det är ett sätt för regeringen att skylla på någon annan. Nånannanismen finns även här. I vår utvecklingsplan, Regional utvecklingsplan för , pekar regionen i stället på statens ansvar. Staten intar en särställning eftersom staten styr över regelverk, verksamheter och finansieringskällor som direkt och indirekt påverkar en regions utveckling. För att storstadsregionens fulla tillväxtpotential ska frigöras och bli till nytta för hela landet krävs ett samlat nationellt grepp. Vi socialdemokrater ser möjligheterna i . förtjänar bättre, herr talman. behöver en nystart. I detta anförande instämde (). 155 (): Anledningen till att jag begärde ordet är att jag vill göra en liten korrigering i debatten, nämligen i det inlägg som hade här tidigare. Tyvärr har hon väl lämnat kammaren. Vi talar om pumplagen och dess betydelse för glesbygden. Är det verkligen den som är det stora hotet som gör att så många bensinmackar nu läggs ned? Nej, det är inte riktigt sanningen. Det är viktigt att göra ett förtydligande här. Den främsta anledningen till att så många bensinmackar läggs ned runt om i det är faktiskt inte bara på landsbygden är att det är så små marginaler på drivmedel. Det en mackägare tjänar pengar på är faktiskt att sälja korv, chips, film och så vidare. Att här i kammaren beskylla oss socialdemokrater och säga att det är pumplagen som är det stora hotet mot landsbygden är helt fel. Av den anledningen vill jag understryka att det faktiskt inte är så. Det finns andra orsaker, och det är andra drivkrafter som ligger bakom detta. Det är fler inom de borgerliga partierna som delar uppfattning att det är pumplagen som är bekymret när det gäller utvecklingen på landsbygden i just den här frågan. Skulle det vara så undrar jag varför man inte har gjort någon förändring som har gått då man har suttit i regeringsställning och haft möjlighet att förändra. Jag vill på detta sätt bara göra en korrigering när det gäller inlägget angående pumplagen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs trafikutskottets betänkande 2009/10:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 2009/10:1 delvis). 156 (): är det för debatt om hur anslagen inom utgiftsområde 22 ska fördelas inom den ram som redan har beslutat om. Dessutom behandlas ett antal andra frågor inom utgiftsområdet som tagits upp av regeringen eller motionärerna. Det här utgiftsområdet omfattar, enligt min mening, grunden i vårt samhälle, nämligen våra kommunikationer, från de fyra trafikslagen järnväg, väg, sjöfart och luftfart till elektronisk kommunikation, informationsteknik och tele- och postfrågor. De är grundförutsättningar för att vårt samhälle ska fungera, helt enkelt, och en förutsättning för att skapa framtidens välfärd. Men det handlar också om utmaningar för att minska klimat- och miljöpåverkan. Alliansregeringen har sedan valet gjort stora satsningar och planerar för än mer inom det här budgetområdet, inte minst när det gäller infrastrukturen, där anslagen till spår och vägar nu är betydligt högre jämfört med hur det såg ut . beslutades om en närtidssatsning, och i budgeten görs ytterligare förstärkningar för att påskynda arbetet med att bygga bort flaskhalsar och utföra trimningsåtgärder på våra spår och vägar. Det här är också viktigt när det gäller att skapa nya jobb i krisens spår. En annan viktig fråga för alliansregeringen är arbetet med effektivare myndigheter och koncentration på statens kärnuppgifter. har vi fattat beslut i kammaren bland annat om bolagisering av och flygplatsverksamheten vid , som kommer att genomföras . Det här arbetet fortsätter även . Som står i betänkandet har regeringen föreslagit att , och ska läggas ned. I stället bildas två nya myndigheter, och Trafikanalys. Det är ett sätt att effektivisera myndigheterna, men det är också en omställning till en mer klimatanpassad transportsektor med en trafikslagsövergripande ansats. Vi har också tagit många andra viktiga beslut som påverkar transportpolitiken men även på . Det handlar inte minst om den nya målstrukturen för transportpolitiken och om beslutet att öppna spåren för konkurrens. Och vi ska snart behandla omregleringen av fordonsbesiktningen. IT blir en alltmer viktig del av vårt samhälle. Genom IT-utvecklingen och den ökade IT-användningen kan vi öka produktiviteten i hela ekonomin. IT är också ett viktigt medel för att främja hållbar tillväxt och skapa ett långsiktigt hållbart transportsystem. har en relativt bra position när det gäller IT-infrastruktur och bredband, men allt kan bli bättre. Regeringen har ganska presenterat en bredbandsstrategi. Mycket är redan gjort och än mer är på gång. Det pågår en rad utredningar. Flera frågor och utredningar bereds i , bland annat om en effektivare planeringsprocess, om ett nytt planeringssystem för transportinfrastrukturen, om höghastighetståg och om en ny kollektivtrafiklagstiftning. Arbetet med en ny åtgärdsplan och framåt pågår för fullt. kommer det att beslutas om vilka åtgärder som kommer att ingå. tänker jag inte gå händelserna i förväg och berätta mer, utan jag överlåter betänkandet till kammaren och mina kolleger i trafikutskottet för debatt. 157 (): Man ska upp , klä på barnen, lämna på förskolan, skynda till jobbet, uträtta ett ärende på lunchen, hämta barnen efter jobbet, handla middagsmat, åka hem och laga mat. Man ska till simskolan med den äldsta och till gympan med den yngsta och hem igen. Sedan är det kvällsmacka, godnattsaga och sömn. Utan en väl fungerande infrastruktur för såväl familjelivet som resandet går inte vardagen ihop. När vi talar om infrastruktur handlar det till syvende och sist inte om priset på betong, nettonuvärdeskvoter eller längden på mötesstationer. Det handlar om våra möjligheter att förflytta oss till fots, med cykel eller bil eller via kollektivtrafik. Infrastruktur handlar om att hålla ihop en region, vidga våra arbetsmarknadsregioner och i längden skapa förutsättningar för att människor ska kunna bo och leva i hela landet. Det handlar om förutsättningarna för att pendla till jobbet en kort eller lång sträcka och på så sätt bidra till både tillväxt och utveckling. Det handlar om att via kollektivtrafik effektivt förflytta många människor längre sträckor. Och det måste för överskådlig tid handla om hur vi ser till att minska klimatpåverkan från den sektor som står för en så stor del av de klimatförändrande utsläppen. Detta är grunden för Socialdemokraternas infrastrukturpolitik. Infrastrukturpolitiken handlar inte om att till varje pris och med alla medel öppna för marknaden och att möjliggöra ökade vinstuttag, inte om det inte kan ske med en väl fungerande konkurrens och med positiva effekter för resenären. Den senaste tidens avregleringar, bolagiseringar och förväntade privatiseringar visar på en ensidig inriktning i trafikpolitiken. Effekterna värderas inte så noga. Farhågor som reses viftas bort, och svaret är i samtliga fall: Det är bra, för det är bra. Även i denna budgetproposition är detta aktuellt. Men låt mig inledningsvis en gång för alla slå fast att staten inte ska bedriva verksamhet av egenintresse. Staten ansvarar för myndighetsutövning och för verksamhet där vi kan se ett gemensamt behov och en samhällelig nytta. I vårt budgetalternativ ifrågasätter vi kostnaderna för att bolagisera respektive LFV. Framöver kommer dessutom en avreglering av med höjda priser som följd, en privatisering av förarprovet och en avreglering av kollektivtrafiken som enligt konsultbolaget leder till höjda priser och sämre utbud. Infrastrukturpolitiken borde heller inte handla om att utmana kommuner och landsting och regioner när det gäller finansiering av statlig infrastruktur. Som situationen har utvecklats ställs kommuner nu mot varandra. Många är de kommunpolitiker som till och med använder ordet utpressning.