prot · GX0947 · 2009-12-10 00:00:00 — Det betyder att när man för in ämnet skoljuridik blir det problem. Hur får man rum med också utvecklingsperspektivet? Därför utgår vi från att regeringen delar uppfattningen att det är viktigt att just utvecklingsperspektivet blir en viktig ingrediens i denna helhet på tre delar. Det är bra att vi får en obligatorisk befattningsutbildning, men den borde omfatta alla rektorer, även biträdande rektorer och så kallade förskolechefer. Jag yrkar därför bifall till den gemensamma reservationen från s, v och mp. 166 AMINEH KAKABAVEH (v): Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till vår gemensamma reservation. Enligt regeringens förslag ska den nya befattningsutbildningen vara obligatorisk endast för nyanställda rektorer. Nyanställda förskolechefer och biträdande rektorer föreslås däremot genomgå utbildningen på frivillig basis. Vi i , och tycker att det är ett märkligt förslag, och vi vill därför starkt markera vikten av att även nyanställda biträdande rektorer och förskolechefer ska omfattas av samma obligatorium som nyanställda rektorer. Förskolan är även den en läroplansstyrd verksamhet, och med tanke på att förutsättningarna för alla läroplansstyrda verksamheter bör vara lika bör obligatoriet även gälla förskolechefer. Många rektorer har även ansvar för förskoleverksamheter och deltar därmed obligatoriskt. kan samma rektors kollega i närområdet med enbart ansvar för förskoleverksamhet komma att sakna likvärdig kunskapsbas. Många förskolechefer har ofta likvärdiga övergripande arbetsuppgifter som rektorer har. Även små barn har rätt att ha en förskolechef som fått rätt förutsättningar att göra ett bra jobb. Därtill talar mycket för att det enbart är en fördel om biträdande rektor också omfattas av obligatoriet. Vi menar att rekryteringen till rektorsfunktionen underlättas om den blivande rektorn redan har gått utbildningen i fråga. Vi anser även att titeln förskolechef ska ersättas med begreppet rektor. Motivet till detta är detsamma som vi har angivit i vår motion med motiveringen att förskolan är en läroplansstyrd verksamhet och att dessa skolledare har övergripande uppgifter likvärdiga de som en rektor har. Bakom förslaget till titeln förskolechef anar vi att regeringen vill göra en tydlig bodelning mellan skolformerna förskola och skola. Det är något vi finner både anmärkningsvärt och olyckligt. Ur perspektivet det livslånga lärandet är det viktigt att erkänna den röda tråden mellan förskola och skola. Det förslag till ny skollag som är på remiss måste förändras så att man inte gör en skillnad på rektorer i skolan och förskolechefer i förskolan, trots samma behörighetskrav för den som anställs som skolledare. Alla skolledare, oavsett skolform och oavsett huvudman, ska ha lika stor rätt att gå en befattningsutbildning. Jag yrkar igen bifall till vår gemensamma reservation från , och . 167 (): Jag vill börja med att säga att jag tycker att det i princip är ett bra betänkande. Det är bara det att det, som vanligt när det gäller alliansen, har insmugit sig diverse skönhetsfel. Därför vill jag yrka bifall till den rödgröna gemensamma reservationen från Socialdemokraterna, . Det är några saker som jag framför allt vill poängtera. Alla som sysslar med skola vet att alla, till och med utbildningsministern, är överens om att det grundläggande arbetet görs i förskolan. Det som går snett där är väldigt svårt att reparera. Jag vet också, och det känner säkert många av er till som har lite kommunalekonomisk och kommunalskolpolitisk erfarenhet, att det finns en hel del rektorer som har förskollärarbakgrund, som har jobbat inom förskolan. Då kan man tycka att det är ganska konstigt att skilja på beteckningar på det här sättet. Jag har själv mött många duktiga rektorer som har just en bakgrund i förskolan. Det är något som berikar en grundskola som får en sådan rektor. Man får in ett annat pedagogiskt tänk. De har en grund i förskolans arbetssätt och förenar det på ett konstruktivt sätt med mer skolmässiga lärande. För att inte tala om det kollegiala sättet att arbeta i förskolan, som också är bra att föra in i . Av många anledningar är det viktigt att ställa förskolan och på samma nivå, även när det gäller chefsförhållandet. Det är ganska märkligt att hålla på att strida och särskilja på det här sättet. Vi vill att förskolecheferna också ska kallas rektorer. Det här påminner mig lite grann om debatten vi har haft om . När vi tog beslut i frågan saknades helt någonting om entreprenörskap. Här är det också så. Plötsligt saknas ledarskap och utveckling i befattningsbeskrivningen. Jag roade mig med att ta med mig en ganska ny bok som jag fick , Tänk om av , Rektorsakademiens ledare. Han beskriver väldigt väl hur nytänk behövs inom skolan och rektorskapet. Så här skriver han: lever vi i förändringens tidevarv, där hela kontinenter transformerar sig och detta ställer annorlunda krav på våra ledare i både skola och arbetsliv. Vi kan lägga vilka värderingar vi vill vid att världen är statisk, men vi kan inte blunda för att det är så den ser ut. Ledare i skolan måste därför tänka om och utvecklas mer mot det transformativa ledarskapet om vi ska kunna utveckla våra skolor i samklang med samhällsutvecklingen. Jag kunde nog inte ha sagt det bättre, även om jag tycker att orden transformativt ledarskap låter lite krångligt. Men jag förstår vad han menar, och jag hoppas att ni förstår det också, för det här är ganska viktigt. Vi vet, inte minst genom de senaste undersökningarna, hur viktigt ledarskap i skolan är. Och det är ledarskap i utveckling som är viktigt här. Tyvärr verkar alliansen återigen ha glömt bort det så att vi från oppositionen måste påminna er om det. Kanske ni lär er och kommer med en tilläggsproposition eller något direktiv som kan förbättra saken. Jag hoppas att ni tar till er det. Jag yrkar bifall till den gemensamma rödgröna reservationen. I detta anförande instämde (). 168 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Jag tycker att det är mycket glädjande att vi nu kan fatta beslut om en ny obligatorisk befattningsutbildning för nyanställda rektorer. En kunnig och engagerad rektor som vill och kan ta ledarskapet i varje situation är en av en skolas absolut viktigaste nycklar för att vara framgångsrik. Det visar inte minst den som har diskuterats och tagits upp här från talarstolen. Där trycker man just på själva ledarskapet. Det man också säger i är att det är slående att kommuner med helt olika förutsättningar pekar på samma saker för att bli framgångsrika, nämligen ledarskapet och styrningen av skolan, detta tillsammans med kunnig och engagerad personal som har höga förväntningar på sina elever som man har en bra uppföljning av sina elever och det som sker på skolan lokalt. Det här är något som är helt och hållet i linje med de åtgärder och reformer som regeringen har genomfört under den här mandatperioden: tidigare insatser, en bra uppföljning för varje elev, satsningar på lärarna och verktyg för rektorerna. Allt detta som den socialdemokratiska regeringen aldrig ville eller orkade med har vi nu genomfört, precis i linje med det som SKL och många andra sagt är ett för framgångsrika skolor. Alla rektorer måste gå den nya obligatoriska rektorsutbildningen, även rektorer i fristående skolor. Det innebär att de som blir anställda efter får gå en särskild befattningsutbildning för rektorer. Man ska göra det så att utbildningen är genomförd . Det är 30 högskolepoäng som rektorerna läser . Det som ingår i utbildningen, för att förtydliga det, är skoljuridik, myndighetsutövning, mål- och resultatstyrning och det är skolledarskap, vilket är viktigt. är det möjligt att gå den här utbildningen vid sex olika universitet. Regeringen fördubblar pengarna till rektorsutbildningen. läggs på denna utbildning som oppositionen, när de hade makten tidigare, inte tyckte var särskilt viktig och inte satsade dessa pengar på. I och med den här utbildningen får alla nytillträdda rektorer de nödvändiga kunskaper som krävs för det statliga uppdrag som man har som rektor. Det är viktigt för att vi ska få en likvärdig och rättssäker skola i hela landet och att eleverna får de kunskaper de behöver för att klara sig framöver i livet. Det är bra att man som rektor har goda kunskaper i myndighetsutövning, utvärdering och resultatuppföljning. Det får man nu i och med den nya obligatoriska utbildning som vi nu föreslår. Det som oppositionen säger är att man i helhet stöder vårt förslag till rektorsutbildning, men man vill göra den obligatorisk också för biträdande rektorer och förskolechefer. Först och främst vill jag fråga oppositionen varför de då inte har föreslagit det tidigare. Varför har de inte avsatt pengar till det i sin budget? Är det så att de ska ta pengar någon annanstans ifrån så att färre får möjlighet att gå utbildningen? Ska den inte vara obligatorisk? Det som är skillnaden är att man inte har samma tydliga myndighetsutövning och samma tydliga uppgift att ha en uppföljning i förskolan som i . Jag hoppas att oppositionen inte menar att det är det som de nu ska lägga till. Det finns heller ingenting som säger att biträdande rektorer eller förskolechefer inte ska få gå rektorsutbildningen. Tvärtom välkomnar vi dem och säger: Varsågoda, gå gärna denna utbildning! Men det är inte obligatoriskt för dem. Vi inför nu denna nya rektorsutbildning, och vi gör den obligatorisk. Den är mycket viktig för att vi ska få framgångsrika skolor i vårt land. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. (Applåder) (forts. 11 §) 9 § Beslut om ärende som slutdebatterats SfU1 Utgiftsområdena 10, 11 och 12 inom socialförsäkringsområdet Punkt 1 (Principer för socialförsäkringarna) 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (v) 4. res. 3 (mp) Förberedande votering 1: 21 för res. 2 15 för res. 3 241 avstod 72 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 104 för res. 1 18 för res. 2 158 avstod 69 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 146 för utskottet 103 för res. 1 33 avstod 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 24 c, 23 fp, 20 kd För res. 1: 103 s Avstod: 18 v, 15 mp Frånvarande: 27 s, 18 m, 5 c, 5 fp, 4 kd, 4 v, 4 mp Punkt 4 (Företagares socialförsäkringsskydd) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 146 för utskottet 136 för res. 4 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 24 c, 23 fp, 20 kd För res. 4: 103 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 27 s, 18 m, 5 c, 5 fp, 4 kd, 4 v, 4 mp Punkt 8 (Flexibla ersättningsnivåer) 1. utskottet 2. res. 7 (s, v, mp) Votering: 146 för utskottet 136 för res. 7 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 24 c, 23 fp, 20 kd För res. 7: 103 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 27 s, 18 m, 5 c, 5 fp, 4 kd, 4 v, 4 mp Punkt 11 (Rehabilitering) 1. utskottet 2. res. 11 (s) Votering: 157 för utskottet 103 för res. 11 19 avstod 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 23 c, 23 fp, 20 kd, 12 mp För res. 11: 103 s Avstod: 18 v, 1 mp Frånvarande: 27 s, 18 m, 6 c, 5 fp, 4 kd, 4 v, 6 mp Punkt 13 (Övriga frågor om samverkan) 1. utskottet 2. res. 13 (s, v, mp) Votering: 146 för utskottet 136 för res. 13 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 24 c, 23 fp, 20 kd För res. 13: 103 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 27 s, 18 m, 5 c, 5 fp, 4 kd, 4 v, 4 mp Punkt 19 (Försäkringsmedicinsk rådgivning) 1. utskottet 2. res. 20 (v) Votering: 262 för utskottet 20 för res. 20 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 s, 79 m, 24 c, 23 fp, 20 kd, 15 mp För res. 20: 2 s, 18 v Frånvarande: 27 s, 18 m, 5 c, 5 fp, 4 kd, 4 v, 4 mp Punkt 20 (Medborgarinsyn) 1. utskottet 2. res. 21 (s, v, mp) Votering: 146 för utskottet 136 för res. 21 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 24 c, 23 fp, 20 kd För res. 21: 103 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 27 s, 18 m, 5 c, 5 fp, 4 kd, 4 v, 4 mp Punkt 26 () 1. utskottet 2. res. 25 (s) Votering: 161 för utskottet 103 för res. 25 18 avstod 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 24 c, 23 fp, 20 kd, 15 mp För res. 25: 103 s Avstod: 18 v Frånvarande: 27 s, 18 m, 5 c, 5 fp, 4 kd, 4 v, 4 mp Punkt 27 (Pensionsfrågor i övrigt) 1. utskottet 2. res. 27 (v) 3. res. 28 (mp) Förberedande votering: 20 för res. 27 14 för res. 28 246 avstod 69 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 147 för utskottet 20 för res. 27 111 avstod 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 4 s, 77 m, 24 c, 23 fp, 19 kd För res. 27: 2 s, 18 v Avstod: 94 s, 2 m, 15 mp Frånvarande: 30 s, 18 m, 5 c, 5 fp, 5 kd, 4 v, 4 mp () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 39 (Intyg för tillfällig föräldrapenning) 1. utskottet 2. res. 42 (s, v, mp) Votering: 145 för utskottet 135 för res. 42 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 23 c, 23 fp, 20 kd För res. 42: 102 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 28 s, 18 m, 6 c, 5 fp, 4 kd, 4 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Punkt 2 (Förslag till lag om ändring i lagen (2009:695) om ändring i högskolelagen (1992:1434)) Förslaget innebar att bilagan till högskolelagen skulle ändras på så sätt att de nuvarande benämningarna och skulle utgå och att det nya Linnéuniversitetet skulle föras in. Förslaget innebar även att det nya skulle få överlåta förvaltningsuppgifter som innefattade myndighetsutövning till ett utländskt lärosäte. Beslutet att anta lagförslaget måste därför fattas i den ordning som föreskrivs i 10 kap. 5 § fjärde stycket regeringsformen, vilket krävde att beslut fattades antingen med tre fjärdedels majoritet eller i den ordning som gäller för stiftande av grundlag. Av förslaget framgick att beslutet önskades bli antaget i ett enda beslut. För bifall krävdes därför att minst tre fjärdedelarav de röstande förenade sig om beslutet. Enligt 5 kap. 4 § andra stycket riksdagsordningen skulle beslutet fattas genom omröstning. Votering: 282 för bifall 67 frånvarande Tredje vice talmannen konstaterade att minst tre fjärdedelar av de röstande hade röstat ja. Kammaren hade således bifallit utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För bifall: 103 s, 79 m, 24 c, 23 fp, 20 kd, 18 v, 15 mp Frånvarande: 27 s, 18 m, 5 c, 5 fp, 4 kd, 4 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd Kammaren biföll utskottets förslag. Meddelande om den fortsatta ärendebehandlingen Tredje vice talmannen meddelade att de ärenden som inte skulle hinna debatteras färdigt vid dagens sammanträde skulle debatteras sist vid morgondagens sammanträde. 11 § (forts. från 8 §) Obligatorisk befattningsutbildning för nyanställda rektorer (forts. UbU6) 169 () replik: Min fråga till handlar om ledarskap och utveckling, en fråga som jag vet att delar mitt stora intresse för. Det är lite för lite om det i detta betänkande. Jag håller naturligtvis med om att det är viktigt att våra framtida rektorer lär sig allt om regler och lag och rätt. Det borde de kunna , men det är viktigt att vi garanterar det . Varför inte mer om ledarskap och utveckling i denna utbildning? 170 () replik: Det är helt rätt som säger. Vi i högprioriterar ledarskapet i skolan. Det är därför som vi har fört fram det och också vill ge rektor mer redskap än . Ett första steg är denna obligatoriska rektorsutbildning. Där ska tyngdpunkten ligga på utbildning i myndighetsutövning i de juridiska delarna och i uppföljning av det som staten säger att skolan ska göra. Det är precis som tidigare och det är det som man är överens om ska vara statens uppgift. Det är kopplat till en rektorsutbildning. Vill vi ha mer ledarskap? Ja, vill det. Vi skulle gärna vilja gå vidare med någon typ av rektorslyft för att trycka på rent ledarskap. I en statlig utbildning ska det som staten säger att rektor ska göra vara huvuduppgiften i utbildningen. 171 () replik: Vi verkar vara väldigt överens. Rektorslyft låter intressant. Det kan vi återkomma till att diskutera om inte era allianskolleger är villiga. Jag håller med, som jag är förundrad. En utbildning ska naturligtvis ha de obligatoriska delarna som stomme, men att ha en rektorsutbildning utan att ordentligt fokusera på ledarskap och utveckling är lite halvdant. Jag vill särskilt betona att det är nödvändigt för till exempel rektorer i de kommunala skolorna som inte alltid har samma go och samma entreprenörskap som rektorer inom den fristående skolvärlden. Jag förstår inte varför det ska vara halvdant när vi ändå har med i detta och som jag vet driver denna fråga. Har ni blivit överkörda av de andra partierna i denna fråga? 172 () replik: I den utbildning som vi nu lägger fram förslag om är skolledarskap en av tre delar, och det är en viktig del. Sedan kan vi fundera på om det ska finnas fler typer av ledarskap. Och hur ska vi då stötta rektor i detta? Det kanske inte är en statlig utbildning som är den rätta vägen. Det kanske är andra typer av managementutbildningar och stöttning som rektor ska ha. Det är viktigt att vi nu genomför denna obligatoriska rektorsutbildning. Det är synd att det inte har skett . Det är någonting som kunde ha sett till under den förra mandatperioden. Då hade vi kanske inte haft den situation som vi tyvärr har på många av landets skolor. Den här regeringen har tagit greppet. Vi ser till att vi får en obligatorisk rektorsutbildning. Det är ett otroligt viktigt första steg för att vi ska få goda skolor runt om i landet. 173 () replik: Precis som jag sade i mitt anförande är vi politiskt överens om att det är bra att vi får en befattningsutbildning som är obligatorisk för nyanställda rektorer. Men vi i den rödgröna oppositionen vill gå vidare, och vi vill att också förskolechefer och biträdande rektorer ska omfattas av obligatoriet. Det är många remissinstanser som instämmer i just denna uppfattning. kan jag konstatera att den borgerliga regeringen och den borgerliga majoriteten här i inte vill det utan vill att det ska ske på frivillig basis när det gäller biträdande rektorer och förskolechefer. Men när vi vet att vi måste förbättra skolans resultat, att vi måste fokusera på kunskap och bildning på ett bättre sätt, att vi också måste jobba mer med det pedagogiska ledarskapet och att det är viktigt att vi satsar på de tidiga åldrarna är det lite märkligt att den borgerliga majoriteten inte vill dra in även förskolechefer och biträdande rektorer i obligatoriet. Även i SKL:s rapport som släpptes sägs det att vi måste förstärka ledarskapet och visa hur viktigt det är för att utveckla skolor. Därför är det viktigt vilken signal som man skickar. Jag är därför lite besviken över att ni inte också där är tydliga och skickar denna tydliga signal. Vi behöver en bra obligatorisk utbildning för alla våra skolledare. Men hur har ni tänkt, och varför tar ni inte steget fullt ut? 174 () replik: Vi tänker på följande sätt: Vi kopplar en befattningsutbildning till dem som enligt skollagen har den befattning som den är kopplad till, vilket i detta fall är rektorerna. Vi säger att den ska vara obligatorisk. Om man vill bli rektor i en friskola eller i en skola i framöver ska man också gå en obligatorisk rektorsutbildning för att man ska kunna klara av de krav som vi från statens sida ställer på grundskolerektorer. Sedan välkomnar vi självklart om förskolechefer och biträdande rektorer också vill ta del av den utbildningen. Men det är inte i första hand de som ska följa upp de krav som vi ställer genom de lagar och direktiv som vi från riksdag och regering fattar beslut om. Om ni tycker att det är så otroligt viktigt att både förskolechefer och biträdande rektorer ska gå denna utbildning kan man fråga varför ni i er budget inte har tillfört pengar till det. Varför har ni inte i er budget sett till att det ska vara möjligt för dem? Det blir tyvärr bara tomma ord. Det är mycket prat och lite verklighetsanknytning. Ni säger en sak och gör en annan. Se nu i stället till att vi får denna obligatoriska rektorsutbildning som ger rektorerna en ärlig chans att vara rektorer i skolor. 175 () replik: Nej, , det som jag står här och säger och det som vi tycker från oppositionen är inte tomma ord. Jag har kollat detta med som säger att dessa 100 miljoner räcker till 1 400 platser. I regeringens proposition står det att man beräknar att antalet rektorer för vilka denna utbildning är obligatorisk är 500. Det finns 900 platser kvar. Det var 600 som sökte . Om det är lika många som söker blir det 1 200. Alltså finns det redan nu pengar för att ha ett obligatorium. Om det fattas två, fyra eller femtio platser vet att vi socialdemokrater har mycket mer pengar till och skolan än vad den borgerliga regeringen har. Ni säger att alla är välkomna men att det kan bli platsbrist. Då kommer inte förskolechefer och biträdande rektorer med. Där har ni ett dilemma och ett problem. Vi har råd och vilja att prioritera. Jag skulle vilja påstå att ni inte har vilja att prioritera. Ni har inte råd heller, eftersom ni satsar på ytterligare skattesänkningar. Det är det ni prioriterar, alltså mer skattesänkningar som gynnar oss som är välbeställda och rika. Ni prioriterar inte barnen, inte skolorna och inte en bra befattningsutbildning för alla skolledare rektorer, biträdande rektorer och förskolechefer. 176 () replik: Jag är övertygad om att de som lyssnar på denna debatt vet vilken sida av dessa två som i konkret handling har visat vem som storsatsar och har gjort verklighet av det som man vill göra för svensk skola. Alliansregeringen har sett till att elever som börjar skolan får stöd och hjälp. Den har sett till att det finns en bra uppföljning för varje enskild elev. Den har sett till att vi får en lärarfortbildning värd namnet och att lärare får de verktyg som de behöver i varje klassrum. Den har sett till att vi nu också får en obligatorisk befattningsutbildning för rektorer. Det klarade inte och hans parti som de var i regeringsställning. Kom inte och slå på stora trumman med saker som ni hade haft möjlighet, om ni hade haft viljan, att genomföra ! Det låter riktigt illa. Vi genomför det som man borde ha genomfört för länge sedan. 177 (): Det är en händelse som ser ut som en tanke att Kommuner och Landsting presenterade en stor analys om vad som skapar god kvalitet i skolan samma vecka som vi ska diskutera en ny rektorsutbildning. SKL:s analys visar nämligen att det är just rektorerna som det mesta hänger på i skolan. Det har SKL kommit fram till genom att studera vad det finns för gemensamma drag i kommuner där eleverna presterar riktigt bra eller där resultaten har förbättrats avsevärt. Forskningen om framgångsrika skolor, som tyvärr är rätt eftersatt i av socialdemokratiskt styre, lyfter också fram ledarskapets betydelse för en skolas kvalitet. Det är egentligen inte alls så konstigt. Precis som vi alla vet att en duktig lärare kan göra underverk till och med med den mest ointresserade tonåring kan duktiga rektorer få lärare att uträtta stordåd. En bra skola har alltid starka, drivande, tydliga, engagerande, kommunikativa och demokratiska ledare. Jag tycker att man känner av stämningen i en skola så fort man kliver in genom ytterdörren, och det är i mångt och mycket rektorerna som ligger bakom den stämningen. Vi tycker att ledarskapet har haft en alldeles för undanskymd roll i skolan och i skolpolitiken. Det vill vi i alliansen nu ändra på. Det är synd att behöva säga att den förra regeringen drog ned, drog ned och drog ned på rektorsutbildningen, och alla sökande fick inte plats.