prot · GW0991 · 2009-03-25 00:00:00 — Därmed ges inte transpersoner det skydd mot hets som homosexuella och bisexuella åtnjuter. Just nu pågår arbete med att se över tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Kommittén har ett brett mandat, och hänvisar i sitt betänkande till att den här frågan kan komma upp i det sammanhanget. Som jag sade tidigare är det extra viktigt att vi ger varandra och hela samhället en chans till analys och eftertanke inför kommande lagändringar på yttrandefrihetens område, och det här är ytterligare ett viktigt exempel på detta. Det finns tunga principiella argument i vågskålen, inte minst att ge ett enhetligt skydd åt alla personer som omfattas av HBT-beteckningen, det vill säga homosexuella, bisexuella och transpersoner. måste vi vara ödmjuka och säga att vi behöver mer underlag om utbredningen av hetspropaganda som är explicit riktad mot transpersoner. Därför ser jag fram emot att få återkomma till frågan när förslag väl har presenterats. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till förslagen i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 170 i (s) replik: Det är spännande att höra tala så varmt för denna lagstiftning och säga att ni har varit pådrivande . Då undrar jag vilka skäl som gör att ni inte kan ställa upp på att ge regeringen ett direktiv. I utskottets ställningstagande står det att belysning kan komma att ske. Det finns alltså inga garantier. Det finns inget som lovar att kommer att ta upp den här frågan. Vi tycker att frågan är så viktig. När man hör att det handlar om eftertanke och analys, att det finns många skäl och att vi behöver mer underlag tycker jag att det låter som om faktiskt tycker som vi i denna fråga också. Varför är ni då så rädda för att ge regeringen i uppdrag att ge tilläggsdirektiv så att vi är säkra på att verkligen tar upp detta? säger när lämnar sitt förslag. Jag hoppas att det kommer att bli så, men det finns inga garantier. Varför vill ni inte ställa upp och se till att det kommer att ske en utredning? 171 i (fp) replik: Det stämmer att har varit väldigt pådrivande för att öka skyddet för homosexuellas, bisexuellas och transpersoners rättigheter i samhället. Jag är väldigt stolt över att vi har den nya diskrimineringslagen som trädde i kraft . Den har alliansregeringen och demokratiminister arbetat fram. Jag har också respekt för att det pågår ett utredningsarbete. Jag vet att man är ivrig och vill få saker och ting på plats snabbt. Det vill jag också väldigt . Den här utredningen tittar över yttrandefrihetsgrundlagen och tryckfrihetsförordningen. Jag tycker att man ska ha respekt för det arbetet och ge dem möjlighet att belysa den här frågan och ta fram mer faktaunderlag. Vi vet att många transpersoner är utsatta, men vi vet inte hur omfattande deras utsatthet är. Man behöver också mer faktaunderlag för att kunna gå vidare med lagstiftningen. Jag tycker att vi ska ge kommittén en chans att arbeta vidare, och så får vi se vad som händer när de har lagt fram sitt betänkande. 172 i (s) replik: Om det vore så väl att frågan låg hos , men det gör den inte. Vi har lyft in den. lyfte in den, och jag höll med och tyckte att det vore bra om den kom på bordet. Men frågan finns alltså inte med i arbete och planering. Kommentaren var: Vi plockar med oss den. Man kan inte säga att det pågår något arbete. Det vet vi inte. Det finns inga garantier för det. har ett brett mandat. Vi har försökt att lyfta in meddelarskyddet också i denna kommitté. Men bara för att man som kommittéledamot har lyft upp frågan finns det inga garantier för att frågan kommer att utredas. Är inne på samma linje som vi och verkligen vill ha en utredning ska ni rösta för vår reservation. Regeringen gör mycket arbete och har gått in med diskrimineringslagstiftningen, som jag tycker är jättebra. Se till att man verkligen får garantier för att vi får ett tilläggsdirektiv i kommittén. Då kan man vara garanterad och säker på att frågan kommer att behandlas av , men så är inte fallet . 173 i (fp) replik: berättar att både hon själv och har lyft upp den här frågan i . Då finns det verkligen inte anledning för regeringen att nu rusa in med några tilläggsdirektiv. Den utredning som hon sitter i tillsammans med har möjlighet att titta på den här frågan. Det vore mycket positivt om det skedde. Det finns ingen anledning att på något sätt lägga sig i arbete. Man har möjlighet att göra detta. Jag vill påpeka en sak. I er reservation hänvisar ni till den diskrimineringslagstiftning som har kommit. Det är väldigt viktigt och bra att den har kommit på plats. Det är bra att alliansregeringen nu har sett till att homosexuella, bisexuella och transpersoner skyddas även i diskrimineringslagstiftningen. Men det finns en stor skillnad mellan de här två lagarna. Diskrimineringslagen skyddar individer mot diskriminering, medan hetslagstiftningen handlar om hela grupper och kollektiv. Därmed kan man inte dra en enkel parallell mellan de två lagarna och säga att bara för att vi har infört det i diskrimineringslagen ska vi nu införa det i hetslagstiftningen. En annan anledning till att vara försiktig med att dra så snabba paralleller som ni gör i er reservation är att det är en väldigt stor skillnad mellan en vanlig lag, som diskrimineringslagen, och en grundlag, som tryck- och yttrandefrihetslagarna. Diskrimineringslagen skyddar till exempel även människor mot diskriminering på grund av ålder. Jag har inte hört någon i denna debatt som därmed vill att man också ska inkludera ålder i lagstiftningen som rör hets mot folkgrupp. Detta är två olika lagar som måste prövas på helt olika meriter. 174 (): Tryck- och yttrandefrihetsfrågorna är väldigt intressanta, spännande, svåra och enormt abstrakta. Jag har sysslat med de här frågorna . Ju mer man tränger in i dem, desto mer inser man att man inte begriper det här. Det är egentligen beklagligt att vi har så väldigt få som är intresserade av det här frågeområdet eftersom det är mycket viktiga frågor. Det gäller inte bara bland politiker, utan det finns väldigt få experter även på den rent juridiska sidan. Som väl är har vi ju en kanslichef i som är en mycket framstående expert på det här området, och det är ju väldigt bra. Men leden av experter glesnar dessvärre. Inte minst var det en stor förlust för de här frågorna när gick bort . Jag ska bara beröra ett par punkter här. Det som har diskuterats är det här med hets mot folkgrupp. ledde jag en rättspolitisk grupp inom partiet, och vi tittade på de här frågorna. Mycket medvetet valde vi att vi skulle se till att det fanns ett diskrimineringsskydd som var baserat på sexuell identitet. Det är en stor skillnad på debatten i de andra partierna som fokuserade på begreppet läggning. Vi har alltså inga problem när det gäller att vidga hetsparagrafen eller åtminstone att titta på och analysera behovet av detta. Men, säger ni, var inte emot hetslagstiftningen 2002? Nej, det var vi egentligen inte, men vi hade diskussioner inom utskottet jag är väl den enda som är kvar i utskottet från om motivskrivningarna. Vi var väldigt nära en överenskommelse. var inte med på det tåget, men alla vi andra var faktiskt väldigt nära en överenskommelse. Men så satte sig på tvären, och det blev ingen samskrivning. I det läget valde vi att gå på ett avslag i ren protest. Men i sak var vi för den här utvidgningen av hetsparagrafen. Det är alldeles riktigt som säger att jag i har tagit initiativ till att ta upp den frågan. Jag tror att det finns en bred enighet i kommittéerna om att fokusera på detta. hävdades det att det kanske är en straffrättslig fråga. Jag tror inte att det är något stort problem. När vi får den här typen av motioner hänvisas de alltid till . Man måste ha ett grundlagsstöd för att över huvud taget ha en straffrätt på det här området. Det pratas om tillkännagivande eller inte. Egentligen ligger vi väldigt nära varandra i den här frågeställningen såvitt jag kan se, åtminstone när det gäller att titta på och analysera den här frågeställningen. Kom ihåg att tillkännagivanden inte är några som helst garantier för någonting. Det är uppmaningar till regeringen att göra på ett visst sätt, men regeringen behöver ju inte följa det. ser jag att jag drar över min talartid, men jag ska bara säga något helt kort. En annan viktig fråga som även tog upp är valfriheten när det gäller tv-utbud, vilket jag tycker är ett stort problem. Vi kommer ju att få Radio- och tv-lagsutredningens frågor på bordet i form av en proposition, och då får vi återkomma och titta på detta. Men det är ett jättestort problem att det egentligen inte finns någon plattformskonkurrens för dem som är i kabelnätens grepp. 175 (): Flera motioner i detta betänkande handlar om meddelarfriheten. Mycket är redan sagt i den frågan, men jag vill lyfta fram ett perspektiv som jag tycker kanske inte har belysts på samma sätt. Det är att man med meddelarfriheten säkrar kvaliteten för dem som är i behov av skattefinansierad service. Det är så, herr talman, att alla anställda i kommuner och landsting har meddelarskydd. Det innebär att de har ett grundlagsskydd för yttrande- och informationsfrihet. De har alltså rätt att ta kontakt med massmedier och berätta om brister och missförhållanden i verksamheten utan att riskera repressalier från arbetsgivaren. Det finns också ett förbud för myndigheter och andra offentliga organ att efterforska källan till ett sådant meddelande. Detta är en mycket viktig del av vår demokrati och för granskningen av offentlig verksamhet, inte minst inom äldreomsorg, förskolor, barnomsorg och så vidare. Detta gäller dock inte om offentlig verksamhet övergår i privat regi. Då finns inget meddelarskydd trots att det är offentligt finansierad verksamhet. Privatanställda har lojalitetsplikt gentemot sina arbetsgivare, och brott mot denna utgör saklig grund för uppsägning. Anställda har alltså helt olika rättigheter i identiska verksamheter i samma kommun beroende på om verksamheten är i offentlig eller privat regi. Det förekommer att kommuner och landsting beslutar om ett visst skydd för personalens meddelarfrihet hos privata entreprenörer som villkor för upphandlingar. Men jurister menar att det inte spelar någon roll vad man ställer för krav i dessa avtal eftersom det grundläggande kravet på att privatanställda ska vara lojala mot sin arbetsgivare kvarstår. I en tvist i Arbetsdomstolen skulle enligt jurister sannolikt det företag vinna som straffar anställda som uttalar sig om de hävdar att det skadar företagets konkurrenskraft. Även har påtalat problemet i granskningen Styrning av privat äldreomsorg där man såg stora brister. Där granskar man statens ansvar för att säkra kvaliteten i privat äldreomsorg, och där säger man bland annat att granskningen har visat att det kan vara svårt för personal i privat äldreomsorg att veta vad de får säga om sin arbetsplats. Personalen får å ena sidan inte röja företagshemligheter, men å andra sidan är de skyldiga att anmäla allvarliga missförhållanden enligt lex . Till detta kommer att skyddet för yttrandefriheten gentemot arbetsgivare är oklart för anställda i privat verksamhet. Detta är vad har uttalat. utredningar om meddelarskyddet finns. Även om frågan har visat sig vara svår och komplicerad att lösa är det enligt vår mening oacceptabelt att skyddet på detta sätt uteblir beroende på i vilken form det allmänna väljer att bedriva verksamheten. En lag om skydd för meddelarfrihet i offentligt finansierad verksamhet i privat regi ska givetvis bygga på principen att denna så långt som möjligt ska vara densamma som för offentliganställda. Regeringen bör därför se över frågan i syfte att lägga fram förslag till de lagändringar som behövs. Med detta sagt vill jag yrka bifall till reservation nr 2. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Framställning 2008/09:RRS23 styrelses framställning angående trygghetssystemen utomlands Motioner med anledning av prop. 2008/09:82 Stöd till personer som vårdar eller stödjer närstående 2008/09:So16 av m.fl. (v, mp) med anledning av prop. 2008/09:123 Förenklad samverkan enligt samtjänstlagen 2008/09:K3 av m.fl. (v) 25 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2008/09:428 Förhållandet mellan Arbetsförmedlingen och de kompletterande aktörerna av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:429 Minskade försvarsanslag av () till finansminister () 2008/09:430 budgetunderskott av () till justitieminister () 2008/09:431 VAB-intyg av () till statsrådet () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 26 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2008/09:777 Nordiskt samarbete mot narkotika av () till justitieminister () 2008/09:778 Förvaltningsplan för rovdjurspolitiken av () till miljöminister () 2008/09:779 Förlängt barnbidrag av () till utbildningsminister () 2008/09:780 Svenskt bistånd via skatteparadis av () till statsrådet () 2008/09:781 Innehållsförteckning för finansiella produkter av () till statsrådet () 2008/09:782 Narkotikan, och av () till justitieminister () 2008/09:783 Eftersök av trafikskadat vilt av () till jordbruksminister () 2008/09:784 Avgiften för minderårigas vård av () till socialminister () 2008/09:785 Sekretess vid hantering av anbud för offentlig upphandling av () till statsrådet () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 27 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2008/09:741 Gynnsamma förlustavdrag av () till finansminister () 2008/09:742 Säkerheten vid idrottsarrangemang av () till kulturminister () 2008/09:743 Arbetslösheten i av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:744 Förvärvsmoms vid import av () till finansminister () 2008/09:745 Den växande hotbilden mot judar av () till justitieminister () 2008/09:747 Förordning som hindrar samverkan kring arbetslösa av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:750 Svenska EU-initiativ för romerna av () till utrikesminister () 2008/09:753 Kvarvarande skatteparadis i av () till finansminister () 2008/09:754 ansvar för skatteparadiset av () till finansminister () 2008/09:755 ansvar för skatteparadiset av () till finansminister () 2008/09:756 Utvisningshotade jezidier av () till statsrådet () 2008/09:759 Löneledande statliga företag av () till näringsminister () 2008/09:760 Regionfrågan av () till statsrådet () 2008/09:762 Konsekvenser av de nya sjukskrivningsreglerna av () till statsrådet () 2008/09:763 Återbetalningskrav av sjukersättning av () till statsrådet () 2008/09:764 Familjehem av () till socialminister () 2008/09:766 Mänskliga rättigheter av () till integrations- och jämställdhetsminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 28 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 12 § anf. 30 (delvis), av talmannen därefter till och med anf. 73 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 15 § anf. 100 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 19 § anf. 126 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 23 § anf. 166 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.