prot · GW09139 · 2009-08-20 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om återtagande av plats i Tredje vice talmannen meddelade att () återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för (). Tredje vice talmannen meddelade att () ansökt om ledighet . Kammaren biföll denna ansökan. Tredje vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . 4 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Tredje vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som suppleant i miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet under ledighet. Tredje vice talmannen förklarade vald till suppleant i miljö- och jordbruksutskottet () suppleant i näringsutskottet () 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2008/09:579 Till Interpellation 2008/09:579 Illojal konkurrens och lönedumpning av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:581 Till Interpellation 2008/09:581 Statistik över arbetslösheten av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:583 Till Interpellation 2008/09:583 Åtgärder mot ungdomsarbetslösheten av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:584 Till Interpellation 2008/09:584 De arbetssökandes möjligheter till utbildning av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:586 Till Interpellation 2008/09:586 Utvecklingen i av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resa. () Enligt uppdrag 6 § Svar på interpellation 2008/09:577 om kommunernas ekonomi 1 Statsrådet (): har frågat finansministern om han äntligen är beredd att ta initiativ för att ge kommuner och landsting det tillskott som behövs. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Inledningsvis vill jag påpeka att påstående att regeringen inte har agerat för att stödja kommuner och landsting inte stämmer. Regeringen värnar välfärdens kärna som kommunsektorn tillhandahåller. ekonomiska vårproposition har regeringen valt att prioritera de kommunala verksamheterna, och sektorn tillförs, förutom tidigare aviserade och beslutade satsningar, ytterligare 20102012. Jag är medveten om att kommuner och landsting, trots de medel staten nu på olika sätt tillför, ändå står inför en besvärlig period. Men även företag och hushåll påverkas av krisen. Regeringens politik är att sätta jobben främst. Genom en hög sysselsättning skapas även förutsättningar för att finansiera de offentliga välfärdstjänster som kommunsektorn i stor utsträckning tillhandahåller. Men utmaningarna har ökat i och med den globala finanskrisen och nedgången i den reala ekonomin. Varje åtgärd måste prövas utifrån dess effekter såväl på sysselsättningen som på de offentliga finanserna. I grunden handlar det om att driva en politik som säkrar arbetslinjen, värnar välfärdens grund och skapar trovärdighet för att de offentliga finanserna är långsiktigt hållbara. Vissa indikatorer pekar på en förskjutning mot minskad pessimism . Hur detta påverkar de offentliga finanserna både statens och kommunernas analyseras i det pågående arbetet med budgetpropositionen . Om det finns ytterligare utrymme i statsbudgeten och hur det i så fall ska fördelas återkommer regeringen med när budgetpropositionen presenteras. 2 (): Tack, ministern, för svaret! Jag skriver i min interpellation att välfärdens kärna är hotad, att arbetslösheten ökar och att det slår hårt mot landets kommuner och landsting i form av vikande skatteintäkter och ökade utgifter. Nya varsel kommer i kommun efter kommun. sker också många tysta varsel när kommuner och landsting gör sig av med vikarier och visstidsanställda. Det är ett högt pris vi alla får betala för stora nedskärningar i välfärden, och vad som krävs nu är handling och tydliga besked för att upprätthålla kvaliteten i skola, sjukvård och omsorg. Vi socialdemokrater har länge förgäves försökt få regeringen att agera. Som grund för en sådan här debatt och för att göra de åtgärder som behövs är det naturligtvis viktigt att man är överens om verklighetsbeskrivningen och om hur verkligheten ser ut ute i landets kommuner och landsting. Intäkterna minskar, som sagt var, och utgifterna ökar. Jag kan tala från den kommun där jag själv är bosatt . I det budgetarbete som pågår i kommunen har man att hantera minskade intäkter på 65 miljoner . För en medelstor kommun av kaliber är det väldigt stora försämringar och besparingar man är tvungen att hantera inom den kommunala sektorn. Som jag inledningsvis antydde ökar utgifterna. Jag fortsätter att exemplifiera från min hemkommun : Där ökar till exempel socialbidragen med . Man får ökade kostnader för komvux eftersom staten så att säga har dragit sig undan sitt ansvar när det gäller de ökade satsningar som krävs inom den kommunala vuxenutbildningen. ställs det dessutom krav på finansiering av infrastruktur. Staten vältrar alltså på punkt efter punkt över kostnader på kommunerna som kommunernas intäkter minskar. På landstingssidan har vi . Där planerar man 2009 minskningar med 50 årsarbeten. Man planerar att minska personalkostnaderna med lika mycket 2010 genom planerade minskningar med ytterligare 100 årsarbeten. I i såg jag när jag åkte upp med tåget i går att 4050 personer riskerar att varslas inom äldreomsorgen. Man kan gå vidare så här, kommun efter kommun och landsting efter landsting. Det är vårdpersonal, lärare etcetera som varslas, och det sker . Det är inte något som prognoserna talar om ska komma senare, utan det sker . Det är dagens verklighet. Det är den verklighet vi har att hantera i den här debatten. Välfärdens kärna är alltså hotad. Kommunsektorn är nästa krisbransch och är redan inne i krisen. Så ser verkligheten ut, och det är oerhört viktigt att vi inledningsvis slår fast den verklighet vi nu ska debattera. Vad gör då regeringen? Med utgångspunkt från de larmrapporter som kommer hävdar jag faktiskt att regeringen inte gör någonting. Vad säger ekonomerna som studerar det här? De säger: Satsa! Det säger , alltså regeringens egen expertis. Satsa på kommunerna! De säger samma sak: Satsa på kommunerna! Vad säger och ? De säger: Satsa! Vi måste ha de här stöden nu för att klara av det här och för att slippa ytterligare varsel. Såvitt jag kan utläsa av det här svaret säger han egentligen ingenting. och den moderatledda regeringen prioriterar skattesänkningar för de rika framför välfärd till alla. Där har vi den stora skiljelinjen i svensk politik . 3 (): Det här är en mycket viktig diskussion. Arbetslösheten närmar sig . Inom kommun- och landstingssektorn är 15 200 jobb på väg ut. De enkäter som SKL har gjort visar att kommer sysselsättningen att minska med 4 800 jobb i kommunerna och med 3 000 i landstingen. minskar sysselsättningen med 6 100 i kommunerna och 1 300 i landstingen. Detta är 15 200 anställda enligt SKL:s prognoser. Då säger man ändå att den här siffran kanske till och med är i underkant. De här siffrorna ska läggas till den officiella arbetslöshetsstatistik som ligger och tickar på 9,89,. Vi kommer att gå . Sedan försöker man göra bilden ännu tydligare och säger att mellan 35 000 och 50 000 människor står inför utförsäkring . Räknar man då med ökade socialbidrag kommer trycket i ekonomin att bli ännu hårdare i kommunerna. Regeringens egna prognoser visar på 5 miljarder i ökade socialbidragsutgifter över landet som helhet. Det är klart att det är en politik som verkligen är anmärkningsvärd, som driver ut människor i socialbidragsberoende, som leder till ett ökat ekonomiskt tryck i kommunerna som är svårt att hantera och som leder till en ökad arbetslöshet, när man skulle behöva ha de här välfärdstjänsterna i skolan, barnomsorgen och vården. De här 15 200 personerna som enligt SKL är på väg ur den kommunala och landstingskommunala organisationen hade behövts. Det behövs fler händer i vården och inte färre. Det behövs fler som tar hand om barnen i förskolan och inte färre. Det behövs fler lärare. Den situation vi är inne i är alltså mycket allvarlig. Vi står också i ett läge där vi kan konstatera att hade vi 7 kommuner som gick med underskott. var det 30. var det 60. Och man räknar med ungefär 2009, det vill säga en tredjedel av landets kommuner. Det här är inga muntra siffror och ingen munter utveckling. Regeringen har inte gått de återkommande propåerna från SKL till mötes eller den återkommande kritiken från oppositionens och Socialdemokraternas sida och kunnat peka på att så här kommer det att bli. Vi kommer att se en utslagning av arbetstillfällen i den kommunala och landstingskommunala sektorn. Vi kommer att se ökade problem med finansiering och att få ekonomin att gå ihop i kommunerna. Det går inte att skylla på enskilda kommunalråd att det råkar vara ungefär hundra kommuner som beräknas gå med underskott . Regeringen har sagt att man eventuellt ska höja statsbidraget. Vi får se hur det ser ut i den kommande budgetpropositionen. Det här är naturligtvis någonting man har sagt tidigare också. Antingen har det inte varit tillräckligt eller också har statsbidragshöjningarna uteblivit. Ska vi klara den kommunala sektorn och landstingssektorn med en bra kvalitet måste det in betydligt större belopp och statliga medel. Det måste in en rejäl satsning som sträcker sig över . Det går inte att lösa det här med enbart någon enstaka tillfällig satsning. Det behövs en långsiktig satsning. Man måste också erkänna att välfärden måste gå före skattesänkningar. Det är mycket viktigt. 4 (): Jag tycker att det här är en väldigt intressant fråga som det finns anledning att diskutera vidare kring. Det råder väl ingen tvekan om den uppkomna situationen och de problem som finns runt om i kommuner och landsting. Jag har noterat att regeringen också har noterat de bekymmer som finns. Det har kommit vissa signaler om att man ser över vilka ytterligare insatser man kan göra. Problematiken ligger ändå längre tillbaka i tiden. Att det är en finanskris, därtill lågkonjunktur i landet, torde de flesta känna till vid det här laget. Hur man skulle möta det handlade ju i ett tidigt skede från regeringens sida om vilken politisk väg man valde för att nå resultat. Vi har sysselsättningsfrågan. Vi vet att väldigt mycket av kommunernas ekonomi, framför allt på intäktssidan, handlar om vilken skattekraft man har, alltså hur mycket arbete som utförs i landet, hur många det är som jobbar och hur många det är som betalar skatt. Detta slår ju rakt in i den kommunala kassan. Regeringens sätt att uppnå en sysselsättningsökning var att sänka skatten rejält genom jobbskatteavdraget i olika steg. Då skulle det bli fart på . Då skulle sysselsättningen komma i gång. Då skulle man lösa välfärdsproblemen. Då skulle man lösa de bekymmer som fanns i den offentliga sektorn därför att då skulle folk jobba mer. De hade ju valt att vara arbetslösa tidigare. Det är så retoriken har gått. Med en skattesänkning skulle man sänka trösklarna ut i arbete. Den politiken har ju inte lyckats. Trots dessa skattesänkningar har vi högre arbetslöshet. Ska man tro de prognoser som läggs fram har konjunkturen i bästa fall nått en botten, och vi hoppas alla att man därifrån kan gneta sig upp igen. vet vi av erfarenhet, från tidigare lågkonjunkturer, att när ekonomin har nått sin botten och kanske i bästa fall vänt har man framför sig av fortsatt svag sysselsättning. Det är precis det som väntar framöver. Att i det läget ha använt skattevapnet och dragit ned skatten men trots det ha den här höga arbetslösheten gör att man, när det här vapnet inte finns kvar, börjar famla efter det som vi har pratat om : När det saknas resurser måste det tillföras resurser. börjar regeringen famla efter det och säger: Kommunerna behöver nog mer resurser. Ska det inte vara ännu mer skattesänkning, ? Då blir det ju fart på . Då blir det ju jobb. Då får ju kommunerna mer pengar. Varför byter ni fot just nu? Varför ska ni, som ni säger, ge mer pengar till kommunerna nu? Varför sänker ni inte skatten mer? Det är ju då det blir fart på . Det är den medicin ni har gett . Håller ni på och byter fot nu? Tror ni inte längre på er egen politik? är det regimskifte i regeringen. tror man helt plötsligt på en annan politik. ska man satsa på det som vi har sagt . Dessutom är facit ganska tufft för kommunerna det här året. Ni började med att rycka bort arbetsmarknadspolitiska pengar från kommunerna. Det var ju skattesänkningar som skulle lösa arbetslösheten. För att inte kasta ut folk direkt i socialbidrag fick kommuner gå in och engagera sig i olika arbetsmarknadsprojekt. Vi har besökt dem runt om i landet, alltifrån upp till . När det gäller arbetslösheten kan vi notera att 500 000 har stämplat ut från a-kassan. Där ökar socialbidragskostnaderna, och kommunerna har kompenserat det genom att höja skatten på vissa ställen. Statsskatten är progressiv. Det tas mer skatt från den som har mer. Kommunskatten är platt. Det tas lika mycket procentuellt. Det betyder att ni har gjort en skatteförskjutning från dem som har mer till dem som har mindre. Till och med de arbetslösa och sjuka som inte får jobbskatteavdraget får ett högre skattetryck på det här sättet genom att kommunen kompenserar att staten drar sig tillbaka från det som är statens naturliga område och lägger en skattebelastning där. Det är en orättvis politik ni för, . 5 (): Jag tycker att det statsrådet sade om att alliansregeringen har gett mer pengar till kommunerna och kommer att ge mer pengar till kommunerna var väldigt intressant. Det är ju för att, som statsrådet påpekade, regeringen är väl medveten om den ekonomiska situation som kommunerna har. måste vi konstatera att situationen är väldigt olika i olika kommuner. En del kommuner säger att man klarar det här ganska väl därför att man har anpassat sin verksamhet. Det finns kommuner i landet som inte kommer att avskeda lärare därför att man resonerar på ett annat sätt. Det finns också kommuner i landet där man har ett vikande elevunderlag. Det är klart att om man inte har en standard så att man når upp till en bra undervisning för eleverna är det märkligt att de kommunerna eventuellt varslar lärare. Men om man har den standarden, så att man är en bra kommun när det gäller undervisning, är det väl självklart att man inte ska ha lärare över när antalet elever sjunker. En annan sak som jag tycker är intressant är att regeringens jobbskatteavdrag ju har medfört att vi har 60 00080 000 fler jobb än vi hade haft enbart med hjälp av den tidigare konjunkturuppgången. Man kan fundera över hur det hade sett ut med varslen i om inte de 60 00080 000 fler jobben hade funnits. Den här regeringen är ansvarstagande. Regeringen vill kunna finansiera varje krona man ger till kommuner eller andra. Sedan finns andra som vill ta bort jobbskatteavdraget och sänka inkomsten för ett vårdbiträde eller en undersköterska med . De eventuella skattesänkningar som inte hade gjorts hade stuckit i väg så att det inte hade funnits pengar och därmed färre jobb. Jag tycker att alliansregeringen gör en väl avvägd politisk markering i sammanhanget. 6 Statsrådet (): Fördelen med att vara ett parti i opposition är att det är gratis att föreslå saker. Det finns, dessbättre för och övriga, ingen som på allvar ens försöker summera alla de förslag som ni socialdemokrater lägger fram. Vi är mitt uppe i ett budgetarbete. Vi håller nu på att analysera vilket utrymme som finns att fördela på de mest angelägna behov som finns i under denna djupa finansiella kris. Som alla vet som har hängt med är en diskussion i gång. Om det finns ett utrymme jag tror det beror det uteslutande på att vi inte har följt Socialdemokraternas förslag och spenderat pengarna . Det är bra. Ni vill i blindo kasta ett antal miljarder på fordonsindustrin. Vi har stått emot. Vi har en ansvarsfull politik. Vi vill hushålla med resurserna. Vi följer utvecklingen. Jag går inte emot vad ni säger om situationen. Tvärtom är ni inte fullt uppdaterade. säger att 100 kommuner kommer att gå med underskott. Det är fel. Vi har tagit in uppgifter via . Vi gav ett uppdrag till dem att analysera hur det ser ut i kommunerna. gjordes en analys. Samtliga ekonomichefer i kommunsektorn tillfrågades. Det är så illa att 225 av 286 ekonomichefer i våra kommuner säger att de prognostiserar ett negativt resultat. Försämringen är hela 7,6 miljarder enbart på primärkommunssidan. Netto blir det 3 miljarder back . Om vi till detta lägger det SKL prognostiserar som underskott inom landstingssektorn är det ytterligare 3 miljarder back. Vi hamnar enligt de prognoser som är gjorda, genom att tillfråga dem som står ute i verksamheten, på 66,2 miljarder back. Det är en mycket allvarlig situation. Där är vi helt överens. Frågan är hur man på mest ansvarsfullt sätt hanterar den uppkomna situationen. Jag och mitt parti har varit tydliga med det har flera i regeringen sagt att om det finns ett utrymme ska det göras en satsning på det som är välfärdens kärna. Det är i kommuner och landsting som vi tar ansvar för våra gamla och långvarigt sjuka. Det är där våra barn och ungdomar får en start i livet, får en bra skola. Det är där den sociala omsorgen måste fungera. I ett sådant konjunkturläge som vi nu befinner oss i, om staten ska göra något för att stödja jobben, är en satsning på kommuner och landsting det kanske mest träffsäkra som vi över huvud taget kan göra. Jag kan försäkra er att vi arbetar intensivt med att lägga fram ett förslag till där vi väger in alla de viktiga områden som har stora behov under en lågkonjunktur. Här talas det om att det är kommunerna som är den verkliga krisbranschen. Så är det inte. Den verkliga krisbranschen är industrin. Där finns många exempel framför allt i den fordonsrelaterade industrin på att orderingången och inkomsterna har minskat med mellan sedan krisen tog sin början. Detta är en global finanskris. Där måste vi tillsammans göra vårt bästa för att ta ansvar på nivå, i landstingen, i riksdag och i regering. Vi måste på ett ansvarsfullt sätt hantera våra gemensamma resurser så att de räcker under hela krisen och värnar de svaga som kommuner och landsting har ansvar för. 7 (): Jag försökte att vara noggrann i mitt första inlägg och visa att verklighetsbeskrivningen inte är unik för Socialdemokraterna eller oppositionen. Vi delar denna verklighetsbeskrivning med det av regeringen tillsatta , och den stora majoriteten av aktiva kommunpolitiker av olika kulör även kommunpolitiker i eget parti. publicerade sju ledande kommunpolitiker från en debattartikel på alltså . Dessa kommunpolitiker är oerhört tydliga med att framhålla att finanskrisen slår på kommunerna. Kommunerna har inte längre kontroll över sina kostnader. Eftersom kostnaderna till handlar om kommunernas kostnader för vård, skola och omsorg är detta en stor kris. De är oerhört frustrerade, och de känner att det regeringen har gjort inte på något sätt är tillräckligt. Det som är så oerhört viktigt att förstå för att hantera diskussionen är att det finns en verklighetsbeskrivning som man är överens om. Om vi socialdemokrater delar denna verklighetsbeskrivning med kristdemokratiska kommunpolitiker, ledande ekonomer och dem som har att studera tillståndet i är det i princip bara regeringen och som har en annan uppfattning. Att hävda att fördelen med att vara i opposition är att allt är gratis är ett märkligt inlägg i det här läget. I så fall är slutsatsen att anser att kraven som vi tillsammans med alla övriga analytiker ställer inte skulle vara intressanta. Därmed kommer regeringen att fortsätta att säga nej, nej och nej. Det är det regeringen har gjort så här långt. öppnade visserligen i sitt andra inlägg lite grann för att det kanske finns något, men i interpellationssvaret fanns inte en tillstymmelse till något. Fakta är att alltså innan vårpropositionen lades fram sade att för att skapa goda planeringsförutsättningar är det viktigt att extra tillskott i kommuner och landsting aviseras . Man lade fram förslag på 3 miljarder och 9 miljarder . Av detta blev det ingenting . Ingenting kom från regeringen. konstaterade alltså inte enbart kommunpolitiker, socialdemokrater eller andra som inte har så stort förtroende för att det är enda sättet att undvika personalneddragningar. Det är egen analys. Vi ska ha sagt att det här är den värsta krisbranschen. Jag vet inte det. Vi får väl läsa i protokollet. Jag tror att jag sade att det är nästa krisbransch. Det är den krisbransch som vi nu går in i. Det är väl i och för sig inte orimligt att det börjar med verkstadsindustrin, sedan kommer handel, service och därefter den offentliga sektorn. Det är inget nytt som är specifikt för det här läget. Det är nästa krisbransch. Här har vi möjligheter att stoppa krisen, att göra något, om vi agerar och inte är passiva. säger att tack vare att regeringen inte har spenderat pengar har den möjlighet att agera. Problemet är att den har spenderat 100 miljarder till dem som redan har i form av skattesänkningar. Det är det som har prioriterats framför vård, skola och omsorg. Välfärdens kärna har inte prioriterats. Krisbekämpningen har inte prioriterats. Därför står vi där vi står . Om den ändrar sig och byter fot och politik är jag den förste att tacka. Upp till bevis, ! 8 (): När den här regeringen började sin bana hade man ett rejält överskott i statsfinanserna. är det en prognos på 150180 miljarder i underskott. Det visar med all önskvärd tydlighet att man inte har grepp över situationen. Man har sänkt skatten med 80100 miljarder. I praktiken kommer man att få låna pengar för att få det att gå runt. Jag tycker inte att ska prata om just det här att det aldrig är någonting som är gratis, och verka lite myndig som om han hade kontroll över situationen, när han sitter här med ett underskott på den här nivån på väg. Då är det naturligtvis inte heller så lätt att få fram pengarna till kommuner och landsting. Vi har från s-sidan sagt att regeringen lägger alldeles för lite pengar på kommuner och landsting. Vi har senast föreslagit 14,5 miljarder i tillskott utöver det regeringen gör. Det är förankrat i vår alternativbudget till sista kronan. Det är ett ordentligt, solitt, fungerande förslag, medan ni har kört med era skattesänkningar som gröper ur den statliga ekonomin. har olika ministrar från delar av alliansen antytt att det är ökade statsbidrag på gång. säger man att man ska sänka skatten ytterligare, och på det sättet underminerar man statens, kommunernas och landstingens ekonomi och skapar en sämre bas långsiktigt för vården, skolan och omsorgen. Det är ju det som sker. Men verkligheten flåsar regeringen i nacken, och känner ni att ni har haft fel. Ni känner att den kritik vi har riktat har varit rätt. Ni försöker göra en omskrivning och få det att se ut som att ni ska satsa . Ni är högst osäkra på vad ni kommer att satsa, men strategin med skattesänkningar långsiktigt ligger kvar. Det här håller inte ihop, . 9 (): Jag köper inte påståendet, , där du försöker vinkla att vi i opposition på något sätt skulle vara ansvariga när det gäller ekonomin och att vi skulle vara något slags populister bara för att vi har hamnat i opposition. har en väldigt lång erfarenhet av oppositionsarbete och att agera där innan han hamnade i regering, och jag vet inte om han talar från egen erfarenhet. Jag tror att de flesta kan se att socialdemokrater alltid tar ansvar för den svenska ekonomin. Jag var med under hela saneringsarbetet , då vi lämnade över ett land med mycket stark ekonomi. Överskottet valde och hans regering att lägga på skattesänkningar, för det var det som skulle lösa de problem som fanns i . Han var ute i landet under hela valrörelsen och talade om att man skulle få fart på . Alla som fortfarande var arbetslösa skulle få jobb.