prot · GW09112 · 2009-05-06 00:00:00 — Vi vill naturligtvis ta bort de här bråkstakarna, det sade jag också i mitt anförande, eller hur? Så sade jag i talarstolen. Det hörde de som var uppmärksamma. Men man ska göra det så rättssäkert som möjligt. Det tog också till exempel K G Abramsson upp. Det finns många otydligheter i den här propositionen. Man kunde ha gjort ett bättre jobb. Vi ville säkra demonstrationsrätt, yttrandefrihet etcetera, därför hänvisade vi till 13 § polislagen, eftersom det har förekommit en hel del anmälningar mot att polisen har sysslat med att föra bort folk så att säga. Jag hade inte tänkt kommentera det här något mer, men en regering lägger ju fram ett förslag som man är överens om. Ni har ju själva suttit i opposition, och då har ni inte varit så rörande överens. Det har ni heller inte varit om allting . 91 () replik: Det är ju skönt att deklarerar och markerar att det över huvud taget inte finns någon enighet hos oppositionen . Låt oss ändå försöka prata om det som kan uppfattas som en verklighetsbild. Jag tror att det är få människor som just vid den här typen av ordningsstörningar upplever att polisen har varit det stora problemet. De flesta uppfattar nog att det är ordningsstörningen och huliganerna som är problemet. Om man färdas till en match, med tunnelbana, buss eller på annat sätt, behöver vi inte använda mycket mer än vad som är sunt förnuft när det gäller att diskutera vad som är en ordningsstörning eller inte. Det torde knappast finnas skäl för ett ingripande om folk sitter i bussen och sjunger och är glada. Men börjar man gå lös på inredningen, hota andra supportrar eller bete sig på annat sätt är man på god väg att se till att bli en ordningsstörning. Då finns det anledning för polisen att vara på alerten. Det gäller för oss att se till att polisen har ett verktyg att ingripa med innan det har eskalerat så pass mycket att det är ett hot mot människor, deras hälsa och deras egendom. 92 () replik: Jag tycker att missbrukar språket lite. Han missbrukar ordens betydelse lite. Ingenstans i vår motion står det någonting om att vi skulle massarrestera människor. Jag kan läsa innantill så slipper söka efter formuleringen: Vi menar dessutom att det finns anledning att se över om det går att förstärka polisens verktyg ytterligare. finns det ingen egentlig möjlighet att t.ex. omhänderta grupperingar eller folksamlingar som inte utgör allmän sammankomst eller offentlig tillställning, om de stör ordningen eller utgör en påtaglig fara för att störa ordningen. Se över var det. Jag började mitt anförande med att säga att vi ställer upp på mycket av regeringens ambitioner. Det är att försöka göra det tydligare. Det var det som det var fråga om, att göra det tydligare och säga: Kan vi gå längre för att skaffa oss verktyg för att inte få den här typen av situationer där folk ska vara rädda, där de blir skadade, där egendom förstörs och så vidare. Det är inte säkert att det går. Låt mig läsa upp det andra stycket som har tillkommit i regeringens förslag. Där står: Om en åtgärd enligt första stycket är otillräcklig för att ordningen ska kunna upprätthållas får deltagarna i folksamlingen avlägsnas längre bort från området eller utrymmet än vad som får ske enligt det första stycket. Det står alltså längre bort. Vi har också frågan om tidsfristen. Tycker att det som står i förslaget till lagstiftning är höjden av tydlighet? Jag tycker att mer skulle ägna sig åt att fundera över det än över våra möjligheter att samarbeta när vi kommer tillbaka . 93 () replik: Om ni ska komma tillbaka , K G Abramsson, måste ni ge väljarna en ärlig chans och inte mörka. Hur ska ni jobba ihop? Det är viktigt för väljarna att veta det. Finns det en skillnad mellan omhändertagande och avlägsnande? Det som står i er motion handlar om omhändertagande av en grupp. Om inte det är massgripande, vad är i så fall massgripande? Omhändertagande innebär inte att man avlägsnar någon utan att man tar någon och för honom eller henne till en plats. Eller vilken definition har K G Abramsson på massgripande? Jag skulle vilja att han svarade på hur han tror att det förslaget rimmar med artikel 5 i . Från majoriteten har vi varit noga med att hitta rätt nivå och därav följer tvåtimmarsregeln. Hur passar den in, K G Abramsson? 94 () replik: En lagstiftning kan sällan göras tillräckligt tydlig i det första upplägget. Det kan ske ibland, men . tyckte att vi hade sjabblat med lagstiftningen på det här området och att alliansregeringen därför måste komma tillbaka med ett nytt och bättre förslag. Lagstiftning är föremål för löpande utvärdering. Den sker vartefter som lagen tillämpas. Men vet nu säkert att detta är det slutliga dokumentet för att klara av de accelererande problemen med huliganism och ordningsstörning. Vi har i motionen över huvud taget inte antytt att vi skulle massarrestera eller massgripa folk. Vi har sagt att man måste kunna se över frågan för att se om man kan gå ytterligare en bit och klargöra för dem som ska sköta det hela praktiskt. Man behöver klargöra för dem vilka möjligheter de har, hur de ska kunna använda sig av dem. Om man hade gjort lagförslaget tydligare tror jag att det skulle ha tjänat ett betydligt bättre syfte. Jag förstår att är lite fundersam över förslaget eftersom han i sitt anförande sade att han kände sig väldigt orolig. Han kanske inte tycker att de verktyg vi nu får, i och med att lagen träder i kraft , är tillräckliga för att folk ska kunna känna sig trygga och inte behöva gå omkring och känna oro för sin personliga säkerhet och egendom. Vi ska tala mer om verktyg än om det som mest gillar att tala om, nämligen våra svårigheter att samarbeta. Det tycker jag att vi ska lägga av med. 95 () replik: Jag förstår att K G Abramsson upplever det som svårt att, för att använda hans egna ord, diskutera de svårigheter som finns med samarbetet. Jag hoppas att vi klarar det med den här lagstiftningen. Varje gång vi inför en mer repressiv lagstiftning är det ett misslyckande. Det handlar inte bara om lagstiftning beträffande fotbollssupportrar utan också om mycket annat i samhället. Det behövs en dialog för att få stopp på firmorna, och vi behöver jobba på flera olika sätt. Varje repressiv lagstiftning inskränker på något sätt rörelsefriheten för dem som inte är skyldiga, för dem som inte vill begå den typen av brott. är vi tvungna att genomföra den, och ska vi vara försiktiga. Sedan kan jag bara konstatera att K G Abramsson sätter större tilltro till den nuvarande regeringen än till den förra. I ena stunden kritiserar han oss för att inte vara tillräckligt tydliga. I nästa anser han att jag måste förstå att anledningen till att vi nu måste korrigera den tidigare lagstiftningen är att de inte kunde vara så tydliga i början. Däremot kräver han det av den nuvarande regeringen. Det är en något märklig argumentation. 96 (): Vi berör i det här betänkandet fundamentet i vår demokrati: Hur vi ska maximera friheten men se till att vi skyddar dem som utövar friheten från att inskränkas av dem som missbrukar den? Jag tycker att mina kolleger från alliansen, och , med elegans, kirurgisk skicklighet och kraftfull klubbning har visat på tomheten i de reservationer som finns. Jag tycker inte att man behöver hålla på och på något sätt misstolka, men jag kan konstatera att det är en viss spännvidd i reservationerna från den absolut inte samlade oppositionen. Den ena tycker att vi går för långt, den andra tycker att det steg vi tar är för kort. Då kan man gissa att vi går ganska lagom, vi som stöder propositionen och som står bakom betänkandet. För del är det tydligt att vi måste ha ett medborgarperspektiv på detta. Vem tillhör det offentliga rummet? Vem tillhör fotbollsarenorna? Vem tillhör torgen, alla öppna platser? De tillhör medborgarna. Vi kan inte tillåta att människor som vill förstöra för andra ska göra så att det blir så obehagligt och hotfullt att gå ut att moster eller några barn i en förskoleklass inte vågar sig ut därför att det står några som gapar och skriker och skränar. I och för sig ska man ha rätt att göra det. Det är superviktigt att vi slår vakt om våra demokratiska rättigheter att få demonstrera, protestera och agitera. Men det måste ske på ett sådant sätt att också andra människor vågar ge sig ut. Det är det vi har sett . En del av detta har kopplats ihop med en annan lagstiftning där vi försöker ta i med riktiga hårdhandskar mot alla galningar som försöker förstöra våra fotbollsmatcher. Vi som älskar fotboll vill gå dit, vi som har barn tar med våra barn. Vi vill uppleva en fest, en glädje och en spänning och hålla på vårt lag. Men detta kan raseras totalt för att vägen dit kan vara katastrofal på grund av människor som bara har ett enda syfte, att låta våldet tala, oklart varför. Här försöker vi gripa in. Den lagstiftning vi nu diskuterar kan användas mot dessa våldsverkare. tycker således att detta är bra, att det är balanserat och att det finns ett rejält behov. Jag träffade på lunchen människor som kommer att ytterst granska och se hur det här fungerar. Jag träffade justitieråd, justitieombudsmän och alla möjliga presidenter från alla möjliga hovrätter. Det är de som ytterst kommer att avgöra hur den här lagstiftningen används. Det går inte att vara så precis som bland annat från Socialdemokraterna efterlyser, utan det handlar om praxis. Det handlar om att ha en lagstiftning som går att tillämpa i både storstad, småstad och mellanstad. Det är helt olika förutsättningar för polisen att med ett så litet ingrepp som möjligt förhindra en mycket allvarlig situation och upplösa en ordningsstörning. Jag hoppas att vi trots de här reservationerna från oppositionen kan fortsätta att i denna kammare vara samlade runt och stå upp för våra demokratiska rättigheter, medan vi accepterar nödvändiga begränsningar i skyddet av det öppna samhället. Tyvärr finns det personer som inte spelar på den demokratiska planhalvan. Därför krävs det trots yttrandefrihet begränsningar för att människor inte ska förtala och sprida hat. När det gäller demonstrationer och möten kan vi behöva ha den här typen av begränsningar för att det inte ska gå över styr och gatan bli bara gatans parlament med våldsverkare ute, utan där också vanliga människor vågar gå ut. På område efter område är våra friheter omfattande, men ytterst finns det en begränsning. Det vi inte tolererar är de som vill förstöra och störta vårt samhälle. Mina vänner, fru talman! Jag yrkar därmed bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 97 (): Vi har lyssnat på många kloka argument kring lagstiftningen om utvidgat avlägsnande. Det är en viktig lagstiftning, och det är någonting som berör våra fri- och rättigheter. En av de centrala bitarna i vår demokrati är att kunna utöva våra fri- och rättigheter. Kan vi inte det är vi inte någon demokrati. Det är en subtilitet att avväga det här emot en repressiv lagstiftning, som vi tyvärr behöver ha i vårt samhälle. Alla människor inser inte vidden av en demokrati. Man vill undergräva den, och man vill göra det för egen och på andras bekostnad. Det är inget som vi kan acceptera i vårt samhälle, och därför måste vi tyvärr ibland införa begränsningar. lever vi i en större demokrati i och har en Europakonvention, som är svensk lagstiftning, som gäller hur vi kan begränsa oss när det gäller vår demokrati. Regeringen har här, vilket vi i alliansen stöder fullt ut, hittat en väldigt fin och balanserad avvägning mellan fri- och rättigheter, mötesfrihet, demonstrationsfrihet och hur vi kan begränsa den. Att införa ett komplement, ett tillägg, i den nuvarande lagstiftningen genom att göra ett utvidgat avlägsnande är en viktig sak. Det har framförts från polisens sida och från andra att man vill få klarhet med en tvåtimmarsregel, och en tvåtimmarsregel som i sig är väl avgränsad och balanserad inte tre, fyra eller . Man kan givetvis säga: Räcker den? Räcker den inte? Det är upp till de kloka polismännen att i varje fall bedöma detta. Lagstiftningen är, som sagt var, väl avvägd och förnuftig. Den kommer att skapa klarhet och är ett stöd för demokratin. Den andra biten som är intressant är, som påpekades här tidigare, att vi har en splittring i oppositionen. Att kalla det en opposition är tveksamt det är väl ett antal oppositioner och splittrade sådana. Å ena sidan har vi Socialdemokraterna, som går långt ut. De har till och med tagit fram sina gamla batongepitet. Å andra sidan har vi och , som förkastar betänkandet helt och hållet. Det är en intressant konstellation. Det är bra för svenska folket att vi kan få den här klarheten. Det är bra att vi kan se att det finns en splittring på den oppositionella sidan och en klar sammanhållning bland oss i alliansen. Jag vill tillstyrka förslaget i betänkandet och avstyrka motionerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde UU10 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen Punkt 10 (Vissa aktuella skattefrågor inom EU) 1. utskottet 2. res. 8 (s, v) Votering: 153 för utskottet 130 för res. 8 15 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 20 c, 24 fp, 22 kd För res. 8: 112 s, 18 v Avstod: 15 mp Frånvarande: 18 s, 10 m, 9 c, 4 fp, 2 kd, 4 v, 4 mp Punkt 14 (Associeringsavtalen med och Andinska gemenskapen) 1. utskottet 2. res. 12 (v, mp) Votering: 264 för utskottet 34 för res. 12 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 87 m, 20 c, 24 fp, 22 kd För res. 12: 1 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 18 s, 10 m, 9 c, 4 fp, 2 kd, 4 v, 4 mp Punkt 20 (Miljö- och jordbrukspolitik) 1. utskottet 2. res. 17 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 145 för res. 17 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 20 c, 24 fp, 22 kd För res. 17: 112 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 18 s, 10 m, 9 c, 4 fp, 2 kd, 4 v, 4 mp Punkt 24 (Införlivning av nya direktiv) 1. utskottet 2. res. 21 (s, mp) Votering: 153 för utskottet 127 för res. 21 18 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 20 c, 24 fp, 22 kd För res. 21: 112 s, 15 mp Avstod: 18 v Frånvarande: 18 s, 10 m, 9 c, 4 fp, 2 kd, 4 v, 4 mp Punkt 26 (ordförandeskap i ) 1. utskottet 2. res. 22 (v) Votering: 265 för utskottet 18 för res. 22 15 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 87 m, 20 c, 24 fp, 22 kd För res. 22: 18 v Avstod: 15 mp Frånvarande: 18 s, 10 m, 9 c, 4 fp, 2 kd, 4 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UU17 Kommissionens årliga politiska strategi för Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 3 (mp) Votering: 159 för utskottet 14 för res. 3 124 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 9 s, 87 m, 18 c, 24 fp, 21 kd För res. 3: 14 mp Avstod: 103 s, 2 c, 18 v, 1 mp Frånvarande: 18 s, 10 m, 9 c, 4 fp, 3 kd, 4 v, 4 mp () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. JuU25 Fingeravtryck i pass Kammaren biföll utskottets förslag. SkU35 Ändrade räntebestämmelser i skattekontosystemet Kammaren biföll utskottets förslag. SoU23 Ändringar i lagen (2005:258) om läkemedelsförteckning Kammaren biföll utskottets förslag. SkU29 Slopad återkommande teknisk kontroll av kassaregister Kammaren biföll utskottets förslag. SkU34 Utökade möjligheter till avdrag för inventarier av mindre värde Kammaren biföll utskottets förslag. JuU27 Vuxnas kontakter med barn i sexuella syften Punkt 2 (Uppföljning av lagstiftningen m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 145 för res. 1 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 20 c, 24 fp, 22 kd För res. 1: 112 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 18 s, 10 m, 9 c, 4 fp, 2 kd, 4 v, 4 mp Punkt 3 (Barns säkerhet på Internet m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 145 för res. 2 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 20 c, 24 fp, 22 kd För res. 2: 112 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 18 s, 10 m, 9 c, 4 fp, 2 kd, 4 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU26 Utvidgat avlägsnande vid ordningstörningar Punkt 1 (Utvidgat avlägsnande) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 262 för utskottet 34 för res. 1 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 86 m, 20 c, 24 fp, 21 kd För res. 1: 1 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 18 s, 11 m, 9 c, 4 fp, 3 kd, 4 v, 4 mp Punkt 5 (Ytterligare befogenheter för polisen) 1. utskottet 2. res. 4 (s) Votering: 153 för utskottet 111 för res. 4 33 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 87 m, 20 c, 23 fp, 22 kd För res. 4: 111 s Avstod: 18 v, 15 mp Frånvarande: 18 s, 10 m, 9 c, 5 fp, 2 kd, 4 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 15 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2008/09:485 och sjukvårdsregionerna av () till statsrådet () 2008/09:486 Ett koordinerat arbete mot antibiotikaresistens på global nivå av () till statsrådet () 2008/09:487 Insyn och offentliga utredningar av () till justitieminister () 2008/09:488 Våldtäkter och övergrepp mot kvinnor och flickor i krig av Amineh Kakabaveh (v) till utrikesminister () 2008/09:489 Våldet i av () till utrikesminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2008/09:898 Skolbiblioteken av () till utbildningsminister () 2008/09:899 Läkemedelsinformation för äldre av () till socialminister () 2008/09:900 Reglering av tid för utskick av kommunala handlingar av () till statsrådet () 2008/09:901 Tillåtlighetsprövning av Norvikshamnen av () till miljöminister () 2008/09:902 Statligt kreditgarantisystem för små och medelstora företag av Per Åsling (c) till näringsminister () 2008/09:903 Polisens befogenhet att beslagta fordon vid streetracing av () till justitieminister () 2008/09:904 Försenad utredning om fjärrvärmen av () till näringsminister () 2008/09:905 av () till utrikesminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2008/09:872 Ekonomisk brottslighet av () till justitieminister () 2008/09:874 Polisen i Roslagen av () till justitieminister () 2008/09:880 Svenskt engagemang kring spridning av hiv/aids och tuberkulos i nordvästra av () till statsrådet () 2008/09:881 Rätten att stanna i för offer för människohandel av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2008/09:882 Verksamhet för synskadade av () till statsrådet () 2008/09:883 Pornografi på Postens utlämningsställen av () till statsrådet () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 6 § anf. 28 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 12 § anf. 65 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till ajourneringen och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.