prot · GW09113 · 2009-05-07 00:00:00 — Men sammantaget kan de sjok av lagstiftning som föreslås på många nivåer, både lagstiftning och repressiva åtgärder i kommuner och på andra håll i landet, begränsa den personliga integriteten så att den blir betydligt mindre än vad den borde vara i ett samhälle som värnar rätten till ett privatliv. 141 () replik: I den första granskning som Lagrådet gjorde av den ursprungliga propositionen framhöll Lagrådet att det finns en skyldighet att iaktta enskildas rätt till personlig integritet men att den rätten också måste vägas mot samhällets och regeringens skyldighet att garantera kollektiv säkerhet för sina medborgare. Enligt Lagrådet, återigen, uppfyllde den kompromiss som då föreslogs de krav som kunde ställas både enligt vår egen grundlag och enligt om mänskliga rättigheter. Ja, jag invänder mot beteckningen plotter, när den används för att beskriva de förstärkningar av integritetsskyddet och rättssäkerheten som ligger under beredning och som Lagrådet har yttrat sig över. Vidare har inte Lagrådet som institution att föreslå reformer aktivt vare sig för regering eller för riksdag. Vad Lagrådet gör är att granska rent lagtekniskt: Fungerar den här propositionen i sitt rättsliga sammanhang? Och, vilket är väldigt viktigt, man granskar också överensstämmelsen med bland annat regeringsformens olika regleringar. Jag kan bara återigen, fru talman, konstatera att på ingen av dessa punkter får regeringens förslag underkänt, oavsett hur mycket tycker att det borde underkännas. Jag finner det, avslutningsvis, intressant att rättsligen överprövar de slutsatser som våra främsta domare i landet, våra justitieråd och regeringsråd, har kommit fram till. 142 () replik: Jag dristar mig att ibland ha en annan uppfattning än även väl utbildade personer. Det är en politisk fråga vi diskuterar. Det är riktigt att Lagrådet har den roll som föreläser om för kammaren. Det är väl utmärkt att man får den redogörelsen en gång till flera av oss känner till den . Men det här är också en politisk fråga. Du kan juridiskt, med hur hållbara argument som helst, skapa ett samhälle som ingen av oss egentligen vill leva med. Därför måste juridik och politik samsas. När vi tar ställning till de här förslagen handlar det om ett politiskt ställningstagande, om att vi inte vi vill leva i ett samhälle där utrymmet för den personliga integriteten beskärs på det sätt som och hans partikamrater i alliansen på så många olika sätt har varit delaktiga i. Jag ska, fru talman, säga någonting om plotter det var det uttryck som jag aldrig kommenterade. Plotter ja, det handlar om att hela den här processen inte har varit spikrak. Det har inte direkt varit en transportsträcka för och kompani från punkt A till punkt B. Det har omgärdats av en mängd olika nya förslag, ändrade förslag, tillbakadragna förslag, nattliga manglingar, förhandlingar mellan riksdagsgrupper, inom riksdagsgrupper och med enskilda ledamöter, inkallade till partiledarens kontor för att slutligen ändå gå med på vad man själv från början hade sagt att man inte ville gå med på. Man kan ge olika beskrivningar av hur en sådan process ska benämnas. Man kan kalla det normalt politiskt arbete. Man kan också, som vi har valt att göra, kalla det plotter. 143 (): röstade den borgerliga majoriteten i igenom lagen om signalspaning i försvarsunderrättelsetjänst. Lagen ger , , mycket långtgående befogenheter vad gäller signalspaning i kabel. En så komplex lagstiftning, med långtgående konsekvenser för både rättssäkerhet och integritet, som påverkar våra grundlagsskyddade fri- och rättigheter, borde självklart ha beretts genom en parlamentariskt sammansatt offentlig utredning. En sådan utredning skulle ha besvarat fundamentala frågor om behov, effektivitet, proportionalitet, rättssäkerhet och integritetsskydd. Regeringen valde i stället att grunda lagen på en tjänstemannaskrivelse, framtagen av några tjänstemän i en skrivelse som förkastades av den tidigare regeringen. Lagförslaget remissbehandlades rekordsnabbt under julhelgen 2006. Regeringens beslut togs efter remisstidens utgång, det vill säga utan någon reell möjlighet att ta hänsyn till den allvarliga kritik som flera tunga remissinstanser då framförde. Den skarpa kritiken från myndigheter, organisationer, allmänhet och företrädare för regeringspartierna samt det omedelbara hotet om att bli nedröstad har lett till att regeringen gång på gång har tvingats till reträtt och återkommit med tillägg till en lag som tidigare förklarats mer eller mindre fullkomlig. Sedan den första kritiken har regeringen lyckats peta in nästan 40 förändringar i signalspaningslagen detta utan att en enda utredning har gjorts. Det torde vara rekord i svensk lagstiftningshistoria. Om lagstiftningen var komplex tidigare är den nu helt omöjlig att överblicka. Tilläggsförslagen, både från återremitteringen och de nya förslag som tillkommit , har dessutom tagits fram i stor hast och bakom lyckta dörrar. Ingen vet egentligen vad regeringens föreslagna tilläggspunkter står för, även om det nu i och för sig ska ske en utredning. En del av dessa punkter kanske är bra, men de flesta är så allmänt hållna att det är svårt att se till vad och hur de ska konkretiseras eller om de ens är genomförbara. Vi kan bara konstatera att det är svårt att bedöma såväl helheten som funktionen och konsekvensen av tilläggen. Resultatet blir en lag präglad av otydlighet och osäkerhet som blir svår att tolka för såväl medborgare som de myndigheter som ska tillämpa den. får Försvarsdepartementet och en särskild utredning i uppdrag att lappa ihop alla partipolitiska blockeringar. Det är en beredningsprocess som går baklänges. Svaren är redan givna. Det går inte att lappa och laga i en så allvarlig och betydelsefull lagstiftning, och trots tilläggen har lagen fortfarande allvarliga brister i vad gäller proportionalitet, rättssäkerhet och integritetsskydd. Ett fundamentalt krav för en seriös och långsiktig säkerhetspolitik är att man söker ett brett parlamentariskt samförstånd och även inhämtar oberoende juridisk och teknisk sakkunskap. Det enda acceptabla är därför att lagen nu rivs upp och att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning som utreder behovet och utformningen av signalspaning i kabel från grunden. menar ändå att signalspaning behövs. behöver som ett militärt alliansfritt land en effektiv underrättelsetjänst. Detta står i motsats till vad sade i talarstolen , att skulle vara helt motståndare till det. Nya hot, som senare års terrordåd, spridning av massförstörelsevapen och IT-utvecklingen, har gjort samhället mer sårbart, och tidig information är viktig för att kunna förebygga och förhindra sådana hot mot vårt land. Den avgörande frågan är dock på vilket sätt och i vilken omfattning som signalspaning ska bedrivas. Behovet av effektiv underrättelseinhämtning kan inte rättfärdiga att man nonchalerar grundlagens principer om rätten till fri, skyddad kommunikation. Om underrättelsetjänsten ska kunna behålla folkets förtroende måste dessutom människors berättigade oro och obehag avseende intrång i deras privatliv tas på allvar. Därför kräver vi att lagen rivs upp och att man tillsätter en parlamentarisk utredning. Denna utrednings uppgift bör vara att bedöma behovet av en lag utifrån hänsyn till integriteten, effektiviteten och proportionaliteten. Syftet måste vara att finna en teknisk-juridisk lösning som tillgodoser både behovet av underrättelsetjänst och medborgarnas rätt till integritet och rättssäkerhet. Jag menar slutligen att utredningen måste arbeta öppet för att åstadkomma en lag som har medborgarnas förtroende. Detta innebär en bred och öppen process som ger så många som möjligt en möjlighet till insyn och påverkan och debatt från olika samhällsaktörer, alltifrån enskilda bloggare till organisationer. Eftersom vi inte deltog i beslutet i utskottet kommer vi inte heller att medverka i beslutet senare i kammaren. 144 () replik: Det är inte första gången vi debatterar dessa frågor i kammaren, och det är inte den sista heller. Men det är ändå intressant att lyssna på hur nu å ena sidan säger att allt arbete som har gjorts är dåligt och kan kastas i papperskorgen allt ska rivas upp och göras om som han å andra sidan säger att det egentligen behövs någon typ av effektiv underrättelseinhämtning. Här ligger den stora svårigheten. Jag skulle vilja fråga vad egentligen tycker. Det är lätt att säga att man i princip vill ha en bra och effektiv underrättelsetjänst men att den inte på något sätt får inkräkta på eller inskränka vår personliga frihet. Det stora problemet är att få denna ekvation att gå ihop. Därför är det spännande att höra hur ser detta framför sig. Det är lätt att säga att om vi bara hade haft en stor parlamentarisk utredning skulle allt ha blivit bra. Var går egentligen gränsen? Här har den personliga integriteten stärkts väldigt mycket i förhållande till det ursprungliga förslaget. Vi har också tydligt sagt att det i lagtext kommer att anges för vilka ändamål signalspaning får bedrivas. vet vilka ändamål det är. Är det några av de ändamålen som tycker att man inte ska få bedriva signalspaning för är det yttre militära hot mot landet, förutsättningar för svenskt deltagande i fredsfrämjande och humanitära insatser, är det strategiska förhållanden avseende internationell terrorism eller är det utveckling och spridning av massförstörelsevapen? Vad är det stora problemet? 145 () replik: begår det klassiska misstaget att ställa 25 frågor . Jag ska försöka besvara åtminstone ett par av dem. Vi är väldigt tydliga med att vi vill ha signalspaning. Men det handlar om på vilken grund. Vi vill att det ska vara en parlamentarisk utredning. Huvudfrågan är ju vad man ska syssla med. I behandlingen har det varit stängda dörrar. 40 förslag har ni ändrat på , tror jag. Snacka om att ni var ute snett redan från början! Så har ni lappat och lagat, och det håller ni fortfarande på med. Kan man inte i den process som har pågått inse att man kanske är fel ute och att det behövs en parlamentarisk utredning som går till botten med detta och ser vad vi kan vara överens om? Men ni ville inte bjuda in oppositionen utan försökte lösa det här själva, med gråtande ledande riksdagsledamöter i talarstolen och försvarsministern som gick upp och sade att man skulle bordlägga det här . kom ni tillbaka med ett paket igen. Detta blir ju trams, som en känd politiker sade. Vi hade varit mycket öppna om regeringen, och hade velat ha en öppen parlamentarisk utredning där alla sju partier hade kunnat sätta sig ned. Men ni ville inte det, och jag beklagar det. 146 () replik: När vi har debatterat den här frågan i kammaren har varit mycket tveksam till den hotbedömning som vi har gjort för att just rättfärdiga och argumentera för behovet av signalspaning, inklusive den i kabel. Man kan se förändringarna antingen som en stor svaghet eller som en förmåga att efter hand lyssna, anpassa sig och göra förändringar. Men vad tycker egentligen , och vad tycker oppositionskamrater? Det är lätt att vara överens om att vara emot något, men det skulle vara intressant att veta vad man egentligen är överens om att man vill ha. Kan man ens tänka sig signalspaning i kabel, och kan man tänka sig signalspaning över huvud taget? Vi har inte fått någon samlad reaktion från oppositionen. Jag ställer en fråga igen: Vad tycker den samlade oppositionen? är positiv till signalspaning i allmänhet, och det är i så fall en framgång. 147 () replik: Detta har jag tyckt . Det står också i vår motion. Från början handlade detta om ett militärt hot. Det var därför vi skulle ha all den här spaningen. Det gällde det eventuella militära hotet mot plus alla andra hot. Vi undrar då: Vad är det för en hotbild som kräver denna stora förändring på integritetssidan? Var finns hotbilden? Du, , har ju själv suttit med i Försvarsberedningen och sagt att det inte finns något militärt hot . Det har du sagt som ordförande i och skrivit under på. Sedan ska man plötsligt ha den här typen av system för att det kan finnas ett militärt hot mot . har ni mildrat det militära hotet. blir det liksom ett allmänt hot på något sätt. Vad det är ni vill? Det ska bli spännande att få följa utredningen som ska bli klar . Men, återigen, hade vi fått en parlamentarisk utredning skulle det ha kunnat bli ett brett stöd i för förslaget. Men det får vi tyvärr inte, och det är det som vi djupt beklagar. 148 () replik: säger att det är en lång rad av förbättringar och kompletteringar som har föreslagits och att det är osäkert huruvida vissa av dem ens kan genomföras. Får jag fråga vilka förändringar det råder osäkerhet om ifall de kan genomföras eller inte? nämnde detta i sitt anförande. Det är nu ett tag sedan, men jag hoppas att han kan erinra sig detta ändå. Sedan efterlyser en utredning som ska bedöma behovet av signalspaning i kabel. Men alldeles bedömde själv att det finns ett sådant behov. Han sade: Ett militärt alliansfritt land som behöver goda underrättelser. Vi är inte några kategoriska motståndare till signalspaning i kabel. Jag har försökt följa den här frågan mycket noggrant , fru talman, och för mig är det något av en överraskning att nu ställer upp bland de partier som inser att behöver ha den här möjligheten när kommunikationerna förändras och går från att färdas genom luften till att i stället färdas genom kablar. När nu tillsammans med alla sina partikamrater har kommit ut som en vän av signalspaning är min konkreta fråga: Vad är det som saknas i det upplägg som är presenterat i lagrådsremissen för att också ska kunna rösta ja här i ? Jag förstår att ni pratar om många olika brister beträffande rättssäkerhet, förutsägbarhet och så vidare. Men rent konkret, , vad är det som saknas? 149 () replik: Många av de 15 punkter som ni lade till är väldigt luddiga. Det är väldigt svårt att veta vad ni egentligen vill. ska det i och för sig tillsättas en utredning om detta, så vi kanske kan få något svar på det här . Men själva cloun i det hela är, som jag sade till , att vi naturligtvis vill ha en parlamentarisk utredning. Den här typen av beslut som vi fattar i måste även den borgerliga regeringen erkänna innebär ett intrång i integriteten. När man säger att vi har ett hot mot och att man därför måste ha en möjlighet att gå in och läsa mejl och annat måste man vara väldigt tydlig med vilken typ av hot det är man pratar om. Det försökte vi få fram i den förra debatten. Vi frågade om ni kunde beskriva hotbilden, men vi fick inget svar. Vi har haft flera debatter här i kammaren, men ni har inte kunnat presentera en enda hotbild. Trots detta säger ni att det finns en hotbild. säger ni att det inte finns någon hotbild över överskådlig tid. Ni pratar ju med kluven tunga i de här frågorna. Vi har spridning av massförstörelsevapen, det finns IT-utveckling, och det finns terrorism i allmän bemärkelse. Det är klart att vi måste vara vakna på den punkten, och vi erkänner detta. Men frågan är vilken typ av signalspaning vi ska ha. I den frågan måste vi sitta ned tillsammans, inte bakom lyckta dörrar och bordlägga ärendet här i ena dagen för att komma fram med ett paketförslag, som hände. Det blir lite patetiskt, . Jag tror inte att ens du som jurist skulle kunna acceptera det här förfaringssättet. 150 () replik: Jag lyssnar mycket noga på just , och jag kan konstatera att han inte kan nämna en endaste konkret brist i det förslag som regeringen lämnar. Och det är inte alls några luddigheter. Det är ingen nattlig överenskommelse nedtecknad på baksidan av en näsduk som vi talar om, utan vi talar om ett fullständigt förslag till ny lagstiftning som har skickats till Lagrådet och som är helt offentligt i alla sina detaljer. Vad, , är det som saknar för att kunna ställa upp här i kammaren och rösta ja till den signalspaning i kabel som enligt din egen bedömning verkligen behövs, inte minst i ett militärt alliansfritt land? återkommer gång på gång till frågan vilka hot det är. Försvarsberedningen har sagt att några konkreta militära anfallshot mot inte finns. Vad är det för hot? Det är så i säkerhetspolitiken, , att långt innan osäkerheter transformeras till hot bör man ha en uppfattning om den förändring som är på gång. Om vi ser hotet först när det är materialiserat, verkligt, överhängande, ja, då är tyvärr ledtiderna i både försvars- och säkerhetspolitiken sådana att det är alldeles . Vi ska ha det här verktyget . Vi märker om osäkerheten om den säkerhetspolitiska utvecklingen också i vårt närområde ökar. Det är väl självklart att vi inte ska behöva presentera konkreta hot för att använda oss av denna underrättelsemöjlighet. Den måste finnas på plats , precis som vår militära underrättelsemyndighet finns på plats och har funnits på plats , och våra civila underrättelsemyndigheter. 151 () replik: begär det omöjliga. Vi har inte fått vara med på era möten, men vi ska ha en väldigt tydlig uppfattning om detta. Vad det handlar om är att vi kommer att inköpa, eller kanske redan har gjort det, världens största dator som har möjligheten att inhämta all information från alla medborgare. Och innan detta går till domstol har man fullständig kontroll över , och . Redan i det läget har integriteten brutits. Det som pratar om är kanske en stor del av det polisiära uppdraget och inte att det behövs den här typen av kabel. Jag hade den stora äran att bli uppringd av BBC som frågade vad vi i höll på med när vi fattade det här beslutet i kammaren. De var mycket förvånade över att hade gått så långt. Då fick jag naturligtvis försöka redogöra objektivt för hur vi i såg på detta. BBC har alltså reagerat med en viss tvekan på att har gått väldigt långt. Sedan kan ju räkna upp några som tycker att det här är helt okej. Men du vet lika väl som jag att det finns många organisationer som har varit djupt kritiska till hur det här har hanterats och att det är ett brott mot integriteten. Att det finns mycket att diskutera i den här frågan är helt klart. Men, återigen, jag tycker att det är jättetråkigt att man, när vi fattar den här typen av politiska beslut i , inte ens försöker bjuda in hela oppositionen. Då kunde ni åtminstone ha detta bakom ryggen att vi fick inbjudan men inte ville ta den. Vi kom ju inte ens in i ert finrum, och det beklagar jag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Skrivelse 2008/09:189 Biståndets resultat 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2008/09:906 Holmöfärjan av () till statsrådet () 2008/09:907 Sekretesskyddade unga av () till finansminister () 2008/09:908 av () till kulturminister () 2008/09:909 Könsstympning av () till statsrådet () 2008/09:910 Statligt stöd till sommarjobb för unga av () till arbetsmarknadsminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2008/09:885 Anhörigas företräde i placeringsärenden av () till statsrådet () 2008/09:887 Miljödebatten kring fordon och transportsektorn av () till miljöminister () 2008/09:888 Sekretess för skriftliga omdömen om elever av () till utbildningsminister () 2008/09:889 Utökat bemyndigande för av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:890 Ny förordning för av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:892 Assistansersättning av () till statsrådet () 2008/09:893 inom F 21 av () till försvarsminister () 2008/09:895 Finansiering till organisationer som Snilleblixtarna och Ung Företagsamhet av () till näringsminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med 12 § anf. 109 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.