prot · GW09139 · 2009-08-20 00:00:00 — Det talades om det stora utanförskapet och att människor som inte fick jobba skulle komma in. Det var skattesänkningarna som skulle lösa det. sitter vi med en annan problematik kring det här, som försöker se. Det är det jag säger: Håller ni på att byta fot? Tror ni inte längre på skattesänkningar? funderar ni på om ni ska ge kommunerna mer pengar. Ni har ju skapat det här i kommunerna, som jag sade tidigare: arbetslösheten, neddragna arbetsmarknadspengar och starkt neddraget komvux. Det är en ganska oklok politik nu när vi ser att det behövs mer utbildning för dem som kan ta jobben när konjunkturen vänder. Att sedan peka på hur många jobb som skattesänkningarna har skapat kan man klå varandra med hur länge som helst, för det går aldrig att köra om det som har varit. Däremot sade att mellan 80 000 och 90 000 rekryteringar aldrig blev av därför att man inte satsade på bristyrkesutbildning, därför att man i högkonjunkturen inte fick fram kompetensen till de jobb som var lediga. De jobben finns inte . Därför blir lågkonjunkturen djupare än vad den skulle ha kunnat bli om man hade fört rätt politik i rätt läge. sitter man i en väldigt besvärlig situation. 10 (): Jag tycker att det är skönt att statsrådet och alliansregeringen tänker på landets finanser. Det hade varit intressant att räkna på alla de krav som kom på insatser och olika åtgärder för att komma till rätta med ekonomin och den situation som råder. Kommunerna har fått pengar. Man diskuterar just nu budgeten. Men man får inte glömma att det är 60 00080 000 fler människor som har jobb tack vare jobbskatteavdraget. Det är statistik som även LO instämmer i. Om vi inte hade haft de här jobben hade det sett betydligt sämre ut. Det är en ansvarsfull politik som är viktig. Annars riskerar man att hamna i den situation som så har hamnat i, nämligen att arbetslösheten låser sig. Man får heller inte glömma att det är ungefär en miljon jobb som förmedlas av våra arbetsförmedlingar under detta år, och därför har också alliansregeringen satsat på olika former av arbetsstärkande åtgärder på utbildningssidan. 11 Statsrådet (): Den här debatten är lite sällsam på något sätt. Vi är överens om analysen. Vi är överens om att det behövs resurser till att ta hand om våra gamla och långvarigt sjuka och till att våra barn och ungdomar ska få en bra start i livet, om att det här är välfärdstjänster som förmedlas av kommuner och landsting och om att vi har en lågkonjunktur som via försämrade effekter i realekonomin minskar kommuners och landstings möjligheter att genomföra detta. Sedan kommer vi då till Socialdemokraternas löften. Jag ska inte trötta talmannen och kammarens ledamöter med att gå igenom dem, men de är ganska intressanta när man tittar på dem. säger att ni bara följer och Finanspolitiska rådets rekommendationer. Men de har aldrig föreslagit er bombmatta av andra utgifter som ni också ska finansiera. Det är ju där problemet sitter. Då kan man titta på den finansiering som ni har. Vi har talat om det här ganska . När man analyserar ert budgetalternativ finner man att ni ligger mycket närmare alliansen än era tilltänkta regeringskolleger, framför allt . Ni har ju ställt upp, , på 50 miljarder i inkomstskattesänkningar, fast i efterhand det första och andra steget i jobbskatteavdraget. Det tredje steget riktar sig nu mot poliser, specialiserade undersköterskor och andra yrkesgrupper, och där säger ni att gränsen går. Ni vill inte vara med på det tredje steget. Det här är ändå en liten skillnad jämfört med den retorik som ni målar upp. Det viktiga är att konstatera att det nu pågår ett budgetarbete. Vi har fått in äskanden från olika delar av det svenska samhället som behöver nya resurser. Vi måste se till att på ett ansvarsfullt sätt hantera våra gemensamma resurser så att de räcker under hela denna kris. Vi kommer inte mycket längre än så här , tror jag, utan det är när vi presenterar resultatet av budgetarbetet som ni får utvärdera oss. Och vi får naturligtvis sedan utvärdera ert alternativa budgetförslag, titta på de finansieringar som ni föreslår och värdera dem. Om jag då tittar lite djupare i det som ni föreslår ser jag att ni bland annat ska återinföra förmögenhetsskatten. Hur tänker Socialdemokraterna? Träffar ni företagare över huvud taget? Mitt under en finanskris vill ni återinföra en straffskatt på kapital, det som ska vara grunden för investeringarna, det som ska vara grunden för att få i gång hjulen igen. Det ska ni straffbelägga. Ni vill ta bort den halverade arbetsgivaravgiften för personer . Ni drar in 13 miljarder på detta. Titta lite noggrannare, , på den finansiering som ni har för era förslag! Jag tror att det skulle leda till en lite större eftertanke än vad som framkommer här i talarstolen. 12 (): Det är skönt att regeringen håller i pengarna, säger . Jag tolkar det som att man från det hållet inte vill göra några satsningar på kommuner och landsting. Det som gör oss så oerhört nervösa och rädda nu är att man inte delar analysen. sade visserligen statsrådet i sitt förra inlägg att vi var överens om analysen, och det gjorde mig lite konfunderad. Det är i och för sig gott och väl, men om vi nu är överens om analysen, varför har man då inte gjort som sade och skapat goda planeringsförutsättningar för kommuner och landsting genom att ge besked och satsa pengar ? Det var det man sade. Om vi var överens om den analysen har regeringen på något sätt gått emot sitt eget förstånd. Då är det väl någon ideologi eller någon annan låsning som gör att man ser problemen men vägrar att åtgärda dem. Sedan säger också det är dubbla budskap att satsningar på kommuner och landsting är det mest träffsäkra i en sådan här situation om man vill ha i gång sysselsättningen. Men är man inte säker på om man ska göra en sådan här satsning. Än i denna dag får vi inte svar på det som framhöll , utan man ska eventuellt fundera över det på någon kräftskiva till helgen och se om det ska bli några pengar till kommuner och landsting. Det kan ju låta som om vi är överens om analysen, men i handling visar inte regeringen på något sätt att man har förstått verkligheten där ute. I handling visar inte regeringen att man har insett att satsningar på kommuner och landsting är en av de mest träffsäkra åtgärderna för att hantera den kris vi står inför . Och det är handling vi kräver av och regeringen, inte passivitet! Det är handling som egna partikamrater i kommuner i framför allt , om jag minns rätt, krävde av regeringen för att ta sig ur denna oerhört svåra situation. Handling, inte prat! 13 Statsrådet (): Det inte tar in är den förändring som har skett. säger att vi hade stora överskott när vi startade och att vi sedan har förstört statsfinanserna. Har hört talas om en global finanskris som har drabbat kanske hårdare än andra länder på grund av den industristruktur som vi har? Det är inköp av den typ av produkter som vi har exporterat som man skjuter upp under en sådan här kris. Mycket kan man säga, men vi har inte åstadkommit finanskrisen, ! är inne på att vi inte har reagerat. Sanningen är att det är sedan kommunerna lade fram sina budgetförslag som de här försämringarna har skett inom kommunsektorn. Det är den som vi nu utvärderar, och handlingen ska vi visa när vi på ett ansvarsfullt sätt har gått igenom vilket utrymme som finns utan att förstöra statsfinanserna för olika satsningar på angelägna välfärdsområden. Detta kommer vi att presentera . Fram till dess har vi inga andra besked att ge än att vi arbetar med de här sakerna. Vi avväger, diskuterar och försöker hitta en politik som gör att svenska folket kan känna förtroende för att regeringen sköter dessa saker på ett ansvarsfullt sätt och att vi vill värna välfärdens kärna som vi satsar på att värna jobben. Jag hoppas att vi kan göra en bedömning och att det visar sig att vi kan satsa också på kommunsektorn när budgeten presenteras. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2008/09:573 om rättsväsendets ekonomi 14 (m): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få ett rättsväsen i balans och när jag beräknar att rättsväsendet kommer att vara i ekonomisk balans. Regeringen har tillfört rättsväsendet ca . Denna kraftiga satsning gör det möjligt för myndigheterna att ytterligare öka insatserna för att bekämpa brottsligheten. handlar en central del av regeringens styrning av rättsväsendet om en ökad effektivisering. Ett omfattande effektiviseringsarbete genomförs för att säkerställa att de resurser regeringen tillför rättsväsendet används på ett ännu mer effektivt sätt. När det gäller kommande ekonomiska förutsättningar för rättsväsendet kommer regeringen att lämna besked i budgetpropositionen . Arbetet med propositionen pågår och jag avser inte att föregripa detta arbete. 15 (): Tack för svaret, justitieministern! Det blir lätt siffror fram och tillbaka, och vi ska inte ägna oss för mycket åt sifferexercis, men det är ändå på sin plats att nämna att vi nu har det största underskottet någonsin i svensk historia, och detta under en regering som övertog en ekonomi i balans. Det är lätt att skylla på finanskris och så vidare, men det har faktiskt tillförts pengar. Det stora problemet är att man inte har genomfört de reformer som behövs och vidtagit de åtgärder som kan leda till att man får en ekonomi i balans. Det var just detta som min fråga gällde. Jag tänkte försöka vara konstruktiv och komma med olika förslag under den här interpellationsdebatten, och jag hoppas få svar och se om detta är något som man kan genomföra och därmed rädda skattebetalarnas pengar. Just nu är det nämligen en väldigt besvärlig situation runt om i landet. De poliser som har kommit ut får sköta arbetsuppgifter som det inte är tänkt att de ska göra. De får jobba som arrestvakt, sköta kommunikationscentraler, skriva utredningar och så vidare, och det var ju inte det som var tanken. Även om vi nu får fler poliser , ska tilläggas blir de civilanställda färre. De blev över 170 färre , och de lär minska i antal ännu mer . Vad har jag då för olika förslag? Jag var i och besökte Hovsjöskolan, som har brunnit. Den har kostat bara kommun i självrisk. Många barn har fått gå till en annan skola, och många människor har fått jobba väldigt hårt. Detta är ett problem som har funnits över hela och har funnits tidigare. Hur ska man då kunna komma till rätta med det och arbeta förebyggande? Det man kan göra som en ganska enkel, konkret åtgärd nu påstår jag inte att någon av mina åtgärder här skulle kunna leda till att allt blir bra är att göra det lättare att ha övervakningskameror. I många skolor kan man ha övervakningskameror inomhus, men det är väldigt svårt att ha dem över skolgården. Det kan tyckas märkligt. Över en skolgård ska det väl inte vara några större problem. Men vi vet också, till exempel i , vilka problem det är med processerna att få tillstånd till kameraövervakning. Det bedöms olika av olika länsstyrelser, och att justitiekanslern gör sin tolkning hör också till. När det blir olika tolkningar finns det ofta ett gemensamt problem, nämligen lagstiftningen. Jag anser att vi bör införa en ordning där skolorna själva bestämmer och har möjlighet att själva fatta beslut om övervakningskameror. Det får gärna göras med stort elevinflytande. Vi såg ju att nio av tio elever vill att det ska finnas övervakningskameror. Jämfört med den integritetskränkning som det innebär att få hela sin skola nedbränd innebär övervakningskamerorna en ganska liten integritetskränkning. Framför allt är det något som eleverna själva vill ha. Om man ändrar lagen kommer man att kunna spara in många miljoner. Man arbetar förebyggande och behöver inte ha kostnaderna för att bygga nya skolor eller för att arbeta med ett stort antal väktare. På så sätt får man alltså en möjlighet att effektivt arbeta förebyggande runt om i hela landet. Jag tror inte att alla bränder upphör, men jag tror att en del gör det. Vi har sett hur våldet har gått ned genom övervakningskameror i SL-trafiken. Om mina uppgifter är riktiga har man över 20 000 kameror i SL, och då måste det finnas möjlighet för våra skolor att välja. Här är ett konkret förslag, ! får vi se vad du tycker om det. 16 (m): Jag är väldigt glad över att justitieutskottets ordförande har besökt Hovsjöskolan. Jag var där . Det finns många saker att säga om , och det är viktigt att vi alla på olika sätt funderar över hur man kan göra den stadsdelen bättre fungerande. Jag tycker också att det är väldigt bra att tar upp problemet med skolbränder. Personligen är jag positiv till mer kameraövervakning i skolorna och tycker att man ska ha det. Vi håller på med en utredning av reglerna för kameraövervakning. Det är väldigt ojämnt över landet, men det råder inget tvivel om att också många elever tycker att det känns tryggt om man kan ha bättre övervakning i skolorna. Även om kameror aldrig kan ersätta ögon från levande vuxna tror jag att det kan vara bra. Men vi ska återkomma till det. Låt mig så ta till orda om det som interpellationen berör. säger att detta är det största underskott som vi har haft i rättsväsendets historia. Jag kan säga att det där inte är riktigt sant. Polisens anslagsförbrukning 2009, i förhållande till budgetanslaget , beräknas till av anslaget. , det vill säga första år som justitieminister, var det 4,45. Det är någorlunda jämförbart. Och i båda fallen handlar det om att man gick in med ett visst underskott. Vi har diskuterat att det finns ett underskott under innevarande år och också sagt att vi återkommer i budget. Jag har inte ändrat mig på den punkten. Men det är naturligtvis viktigt. Antalet civilanställda har sjunkit ; det är helt riktigt. Men det är betydligt fler civilanställda inom till exempel polisen än vad det var under den förra mandatperioden. Riktigt så illa är det alltså inte. Men det är viktigt att arbeta för en stabil ekonomi för polisen. Skälet till kostnaderna är inte heller någon internationell konjunktur eller så jag tänker inte skylla på det, för det vore dumt utan det är den stora satsning som alliansregeringen har gjort på att stärka rättsväsendet och polisen. Vi har sagt att vi ska utbilda och anställa så att vi har 20 000 poliser när vi kommer till 2010. Det kommer vi att göra. Men man kan lägga ut resurserna på lite olika sätt, och vi ska lösa det. Sedan fick vi en väldigt bra effekt av detta som vi inte fullt ut förutsåg, nämligen att det mycket snabbt genererade mer ärenden. Rättsväsendets olika delar hör ju ihop, och detta har gjort att också andra delar har fått betydande behov av resurser. Vi arbetar, som jag tror att alla förstår, under budgetprocessen nu med att se hur vi ska lägga ut resurser och hur det ska se ut. Men jag är inte bekymrad i det avseendet. Tvärtom tror jag att det är oerhört centralt att den här kraftsamlingen för ett starkare rättsväsen fortsätter. Om det är någonting som jag tror behövs i där det på många håll är mycket oro och mycket stök är det faktiskt fler synliga poliser och fler synliga poliser som kan göra ett bra jobb. Då är det klart att polisen också ska ha ambitionen att arbeta där människor befinner sig, inte minst de unga. Tyvärr drabbas ju många ungdomar av brott. Det är också många ungdomar som begår brott. Det är alltså väldigt viktigt med ökad synlighet och fler poliser. Vi återkommer, som sagt, i budgetpropositionen med en redovisning av de resurser som vi avser att lägga på polisen. Det är inte särskilt stor skillnad mellan den budgetsituation som vi har haft och den budgetsituation som polisen har haft tidigare. 17 (): Jag får närmast tacka för att hon ger mig chansen att tala om hur det ligger till när det gäller 2000, 2009 och 2006. Det är alldeles riktigt att det när jag blev justitieminister 2000 fanns ett stort underskott. När jag överlämnade styrningen av efter valet fanns det ett överskott, och är vi tillbaka i ett gigantiskt underskott. Det har gått från underskott till överskott. Det har gått från överskott till underskott. Jag tror att du gör ett väldigt stort misstag om du försöker släta över de här stora problemen. Jag träffar nämligen polis och åklagare . De är extremt oroliga. Jag kan säga att jag har fått ärenden, när jag har blivit förordnad som advokat, . Inte någonting har hänt. Inte någonting över huvud taget har hänt. Inte ett enda förhör har hållits av den enkla anledningen att, i det här fallet, säger: Vi har inte resurser. Så ser det ut på fältet. Så ser det ut runt om i . Skånepolisen sade senast : Får vi inte mer pengar nu kommer det att bli glesare med poliser. Vi var uppe i med justitieutskottet. Där jobbar poliser som arrestvakter. Vi har hört från mitten av att det inte ens finns tillräckligt med utrustning för polisen. Detta är den verklighet som vi i lever i. Då tror jag att alla inom rättsväsendet skulle uppskatta om förklarar hur det har kunnat bli på det här sättet och framför allt talar om hur det kommer att bli . Det kan inte vara så att vi år bara säger: kommer det en budgetförhandling. Det kommer en budgetförhandling , och så kommer det en budgetförhandling , och så kommer det en budgetförhandling . Och så blir det bara sämre och sämre. För att illustrera det kan jag säga att det totala rättsväsendets underskott, enligt myndigheternas egna uppgifter, 2009 är 1 549 miljoner, och hör och häpna , alltså vid utgången av 2010, är det 4 765 miljoner. Vi förstår också att det kommer att komma lite mer pengar, för annars går det i konkurs. Man får ju inte driva ens en myndighet med vilket underskott som helst. Men detta är verkligheten, och det är det här som myndigheterna brottas med. Men jag ska ändå fortsätta att ge olika förslag. Jag sade en sak om övervakningskameror. Jag ska komma med ytterligare ett förslag, och det är att man ska öka antalet halvvägshus. Jag anser att man, för att kunna bli mer effektiv, ska se till att de människor som är verkligt farliga för andra människor hålls inlåsta. Den socialdemokratiska regeringen genomförde en reform 2006 som ger möjlighet till det. Det ger också möjlighet för människor som inte bedöms som farliga att sitta av straffet i ett halvvägshus. Där är vi ganska överens. Men av 5 000 fångar är det ett litet antal, , en enda procent, som sitter i halvvägshus, trots att det är mycket billigare och effektivare. Om man genomför detta kan jag säga att man sparar otroligt mycket pengar för varje enskild person. Om det då är personer som inte utgör fara för andra människor och som har en god prognos är det väldigt märkligt att vi inte kan ha mer än en enda procent, särskilt som vi är överens om principen. Om regeringen klart och tydligt skulle ge direktiv till Kriminalvården om att höja detta till kanske skulle ekonomin förbättras drastiskt även för Kriminalvården. Detta kan man dessutom kombinera med att man förlänger tidsfristen för att avtjäna sitt straff med fotboja från . Där vet jag att det pågår utredning. Man behöver inte hålla på att utreda saker och otid när det är saker som redan finns på plats. Om man kombinerar de här sakerna kommer man dessutom att få en bättre kontroll av fångarna. Om någon rymmer från en öppen anstalt tar det nämligen betydligt att upptäcka det än om det är någon som har en fotboja i ett halvvägshus. Genom de här två konkreta åtgärderna skulle man därför kunna åstadkomma att vi får en betydligt mer effektiv kriminalvård och sparar hundratals miljoner, skulle jag vilja säga. Så skulle det bli om man skulle genomföra de här sakerna, och på så sätt kan man använda pengarna betydligt mer effektivt. 18 (m): Jag tror att och jag skulle kunna ha ett helt seminarium om siffror. Men jag vidhåller att jag har rätt när jag säger att det när tillträdde var ett visst överskott i polisens budget, precis som för min egen del. Sedan hade , precis som jag har haft det här året, ett underskott. Det hanterades under tid genom särskilda åtgärder i tilläggsbudget och annat. Man löste det i TB 1 och TB 2. Polisen fick då börja disponera inkomster från passförsäljning tidigare än vad man annars skulle ha gjort, och det var en del andra sådana här åtgärder. Det är inte ovanligt att man gör så här. Det viktiga är att man inte gör det år , och det är inte min avsikt, självklart inte. Men jag menar att den förstärkning av polis och övrigt rättsväsen som den här regeringen har tagit initiativ till och genomför är absolut nödvändig. Jag tycker också att ger argument för det när han beskriver att allt inte fungerar tillfyllest. Sedan måste man alltid och det var det jag försökte säga i mitt svar fundera över: Vad kommer därefter? Ja, självklart måste vi se till att resurser används effektivt och att det finns en effektivitet i verksamheten. Vi bedriver därför också ett intensivt effektiviseringsarbete. En sådan sak gäller att man inom rättsväsendet har funderat över hur man ska göra informationsförsörjningen mer effektiv. Det har nästan inte hänt någonting. har man funderat över hur man ska kunna använda modern teknik för att försöka se till att man inte skriver om alla papper och skickar fax till varandra som man gjorde . Ändå har ingenting hänt. Här har den här regeringen nu tagit ett stort kliv. Skulle vi, vilket jag hoppas, kunna reda ut det här och ta några kliv i moderniserande syfte skulle vi skapa väldigt mycket mer resurser. Vi är på god väg att klara det. Det är min ambition, faktiskt, att vi ska hantera det här på ett riktigt sätt. Sedan är jag väldigt glad över att vi får idéer om olika saker som kan göra verksamheten bättre. Jag sade tidigare att jag inte har någonting emot att vi arbetar mer med kameror i en del sammanhang. Det kan vara bra. Halvvägshus är också en väldigt bra verksamhet. Det som var problemet från början var att vi hade lite svårt att fylla dem, av någon outgrundlig anledning. Det har vänt, och det fungerar väl. Det är väl möjligt att det behövs flera sådana framöver. Jag tror dock inte att det är en lösning att tro att man genom halvvägshus mycket snabbt skulle spara de resurser som krävs för att fylla igen de brister som finns i Kriminalvårdens budget beroende på att det är ett stort behov av nyinvesteringar. En hel del beslut om nybyggen och annat som den förra regeringen fattade fanns det inga pengar till. Vi behöver de platserna. Vi kommer att behöva jobba med den investeringsplanen ordentligt. Men det är sådant som får återkomma i budgetsammanhang. Halvvägshus tror jag att jag och kan bli överens om att vi vill se mer av. Det ska vi jobba med. Däremot förstår jag inte riktigt hur man ska kunna komma överens med och om halvtidsfrigivning. Det är naturligtvis den största ekonomiska potentialen. Det var till och med en debattartikel av ordföranden i förtroenderådet för de intagna som tyckte att man skulle släppa ut så många som möjligt, för det var en väldig besparing. Det är helt sant. Min synpunkt på den debattartikeln och den idén är att det är bättre att komma överens om att bedriva en verksamhet som gör att man inte upprepar sin kriminalitet. Då sparar vi också väldigt mycket resurser. Vi behöver inte stamkunder i kriminalvården. 19 (): , du hamnar ofta lite retroaktivt i oppositionspolitiken. Låt andra utvärdera dig och mig och låt oss ta oss tid till vad vi kan göra framöver. Jag fortsätter med förslagen. Det handlar om en myndighet i stället för 21. Det har du hört att jag har drivit under hela den här mandatperioden. Här kräver jag inte ens att det genomförs, för jag har gett upp hoppet om att vi ska genomföra det den här mandatperioden. Men jag kräver att vi i alla fall sätter i gång en utredning. Det kan inte vara så svårt att göra det när det dessutom finns en klar och tydlig majoritet i . Slå ihop och ! En utredning ligger sedan den förra mandatperioden. Den blev klar i slutet av den förra mandatperioden. Det är bara att slå ihop de sakerna. Visst, det kommer att gnisslas lite, men det gör det alltid när man genomför sådana reformer. är det mycket arbete som genomförs dubbelt och helt i onödan. Vi har infört prövningstillstånd när det gäller bötesmål för den som döms.