prot · GX0937 · 2009-11-25 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KrU3 Radio och tv i allmänhetens tjänst 20102013 Punkt 2 (Avgiftsskyldighet för bl.a. företag och myndigheter) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 157 för utskottet 150 för res. 1 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 m, 22 c, 24 fp, 21 kd För res. 1: 117 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 13 s, 7 m, 7 c, 4 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 6 (Tillståndsperiodens längd) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 158 för utskottet 150 för res. 2 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 m, 22 c, 24 fp, 22 kd För res. 2: 117 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 13 s, 7 m, 7 c, 4 fp, 2 kd, 3 v, 5 mp Punkt 8 (Underhållning i programutbudet) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 157 för utskottet 150 för res. 4 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 22 c, 24 fp, 22 kd För res. 4: 117 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 13 s, 8 m, 7 c, 4 fp, 2 kd, 3 v, 5 mp Punkt 9 (Ökad tydlighet gentemot externa producenter) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v, mp) Votering: 158 för utskottet 150 för res. 5 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 m, 22 c, 24 fp, 22 kd För res. 5: 117 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 13 s, 7 m, 7 c, 4 fp, 2 kd, 3 v, 5 mp Punkt 13 (Direkt sponsring) 1. utskottet 2. res. 7 (s, v, mp) Votering: 158 för utskottet 149 för res. 7 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 89 m, 22 c, 24 fp, 22 kd För res. 7: 116 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 13 s, 8 m, 7 c, 4 fp, 2 kd, 3 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KrU4 Kyrkoantikvariska frågor Punkt 1 (Prästlönetillgångarna) 1. utskottet 2. res. (s) Votering: 191 för utskottet 117 för res. 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 m, 22 c, 24 fp, 22 kd, 19 v, 14 mp För res. : 117 s Frånvarande: 13 s, 7 m, 7 c, 4 fp, 2 kd, 3 v, 5 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. CU2 En ny Luganokonvention Kammaren biföll utskottets förslag. JuU6 Den enskildes val av rättsligt biträde Kammaren biföll utskottets förslag. JuU8 Immunitet och privilegier för Europol Kammaren biföll utskottets förslag. JuU9 Övergångsbestämmelserna till polisdatalagen Kammaren biföll utskottets förslag. KU4 demokrati och kompetens Punkt 2 (Sanktioner mot kommuner m.m.) 1. utskottet 2. mot. 2009/10:K288 (m) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU6 Sammanträdesarvode till tillfälliga ersättare i m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 () 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 158 för utskottet 150 för res. 1 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 m, 22 c, 24 fp, 22 kd För res. 1: 117 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 13 s, 7 m, 7 c, 4 fp, 2 kd, 3 v, 5 mp Punkt 3 (Statlig hjälp med avgifter till trossamfunden) 1. utskottet 2. res. 2 (v, mp) Votering: 270 för utskottet 35 för res. 2 2 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 113 s, 89 m, 22 c, 24 fp, 22 kd För res. 2: 2 s, 19 v, 14 mp Avstod: 2 s Frånvarande: 13 s, 8 m, 7 c, 4 fp, 2 kd, 3 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU8 Förenklat trossamfundsregister I betänkandet föreslogs ändringar i lagen om och lagen om trossamfund. Till följd av 8 kap. 6 § andra stycket regeringsformen skulle ändringarna beslutas i samma ordning som gäller för stiftande av riksdagsordningen enligt 16 §. Av förslaget framgick att ändringarna önskades bli genomförda med ett enda beslut. För bifall därtill krävdes, i enlighet med 8 kap. 16 § andra meningen regeringsformen, att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter förenade sig om beslutet. Enligt 5 kap. 4 § andra stycket riksdagsordningen skulle beslutet fattas genom omröstning med omedelbar rösträkning. För det fall erforderlig kvalificerad majoritet inte uppnåddes hade under överläggningen i andra hand yrkat att kammaren i den ordning som gäller för stiftande av grundlag nu såsom vilande skulle anta lagförslagen med den ändringen att lagändringarna skulle träda i kraft . Votering: 308 för bifall 41 frånvarande vice talmannen konstaterade att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter hade röstat ja. Kammaren hade således bifallit utskottets förslag att nu genom ett enda beslut anta lagförslagen. Partivis fördelning av rösterna: För bifall: 117 s, 90 m, 22 c, 24 fp, 22 kd, 19 v, 14 mp Frånvarande: 13 s, 7 m, 7 c, 4 fp, 2 kd, 3 v, 5 mp 3 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SkU1 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Punkt 3 (Kronofogdemyndigheternas resursanvändning och verksamhet) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 158 för utskottet 150 för res. 1 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 m, 22 c, 24 fp, 22 kd För res. 1: 117 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 13 s, 7 m, 7 c, 4 fp, 2 kd, 3 v, 5 mp Punkt 4 (resursanvändning och verksamhet) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 157 för utskottet 150 för res. 2 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 22 c, 24 fp, 22 kd För res. 2: 117 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 13 s, 8 m, 7 c, 4 fp, 2 kd, 3 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU3 styrelses redogörelse om regeringens redovisning av skatteuppskov Kammaren biföll utskottets förslag. SkU9 Vissa ändringar av reglerna om avdrag för resor mellan bostaden och arbetsplatsen Kammaren biföll utskottets förslag. SkU10 Stämpelskatt vid förvärv av fast egendom och tomträtter genom vissa slag av delning Kammaren biföll utskottets förslag. SkU11 Ändrade regler om beskattning av vissa penninglån och slopande av avdragsrätten för ränta på sådana lån Kammaren biföll utskottets förslag. SkU13 Prissättningsbesked vid internationella transaktioner Kammaren biföll utskottets förslag. SkU16 Beskattning av andelsbyten vid utflyttning Kammaren biföll utskottets förslag. SkU17 Anstånd med inbetalning av skatt i samband med uttagsbeskattning, m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. AU3 Vissa ändringar i arbetslöshetsförsäkringen Punkt 1 (Tid för ansökan om ersättning) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 158 för utskottet 150 för res. 1 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 m, 22 c, 24 fp, 22 kd För res. 1: 117 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 13 s, 7 m, 7 c, 4 fp, 2 kd, 3 v, 5 mp Punkt 3 (Uppgiftsskyldighet för arbetslöshetskassor) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 158 för utskottet 150 för res. 2 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 m, 22 c, 24 fp, 22 kd För res. 2: 117 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 13 s, 7 m, 7 c, 4 fp, 2 kd, 3 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. vice talmannen meddelade att () ansökt om fortsatt ledighet till och med . Kammaren biföll denna ansökan. vice talmannen anmälde att () skulle fortsätta att tjänstgöra som ersättare för . 5 § Anmälan om ersättare vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för () till och med och att () skulle tjänstgöra som ersättare för () . 6 § Anmälan om kompletteringsval till civilutskottet och justitieutskottet vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i civilutskottet under fortsatta ledighet samt som suppleant i justitieutskottet under ledighet. vice talmannen förklarade vald till och med till suppleant i civilutskottet () vice talmannen förklarade vald till och med till suppleant i justitieutskottet () 7 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2009/10:103 Till Interpellation 2009/10:103 Pensionärsskatten i av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:104 Till Interpellation 2009/10:104 Kommuners ansvar för den nationella flyktingpolitiken av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden i samband med ordförandeskap i EU. 2009/10:107 Till Interpellation 2009/10:107 Stockholmsprogrammets migrations- och asylpolitik av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden i samband med ordförandeskap i EU. Interpellation 2009/10:108 Till Interpellation 2009/10:108 Arbetsmiljöarbetet av () Interpellationen kommer att besvaras måndag . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:109 Till Interpellation 2009/10:109 Boende trots betalningsanmärkning av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är engagemang som inte kunnat flyttas. () Enligt uppdrag och rättschef 8 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2009/10:FPM31 Meddelande om finansiering av EU:s strategiska energiteknikplan (SET-Plan) KOM(2009)519 till näringsutskottet 9 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Framställning 2009/10:RS4 till 10 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2009/10:MJU11 betänkanden /10:KU1 och KU9 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2009/10:MJU10 Miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /10:MJU4 betänkande 2009/10:JuU2 betänkande 2009/10:SfU7 11 § Brott mot Internationella brottmålsdomstolens rättskipning Föredrogs justitieutskottets betänkande 2009/10:JuU4 Brott mot Internationella brottmålsdomstolens rättskipning (prop. 2008/09:226). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) 12 § Ett förenklat elektorsförfarande Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2009/10:UbU5 Ett förenklat elektorsförfarande (prop. 2009/10:18). 1 (): Jag tror inte att det finns något parti i riksdag som inte någonstans i sitt partiprogram har en punkt som säger att ska vara en ledande forskningsnation. Det här betänkandet rör en viktig myndighet som bidrar till det målet, närmare bestämt . kanske är en relativt okänd myndighet för många som den har en oerhört viktig uppgift i samhället. Det är nämligen det som ska främja grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom alla områden alltifrån teknik till utbildningsvetenskap. är också den största statliga finansiären av svensk grundforskning och fördelar ut drygt 4 miljarder i forskningsstöd, och konkurrensen är hård. mottar man 6 000 ansökningar som bedöms och prioriteras utifrån begreppen vetenskaplig kvalitet och de sökandes kompetens. finns det tre ämnesråd. Humaniora och samhällsvetenskap är ett. Medicin är ett annat. Naturvetenskap och teknikvetenskap utgör det tredje området. De här olika områdena består dels av ledamöter som utses av regeringen, dels av ledamöter som väljs genom en omständlig procedur. De väljs nämligen av något som kallas elektorsförsamlingar vilkas deltagare, elektorerna, i sin tur har valts av lärare ute på universitet och högskolor. kommer vi till själva kärnan i betänkandet. Valproceduren har nämligen varit både komplicerad och administrativt tungrodd som valdeltagandet har varit mycket lågt. Det vill regeringen ändra. Remissinstanserna instämmer i det och har gett ett tydligt stöd till förslaget att förenkla processen så att framtida elektorer kan utses utan förestående val, därav titeln på betänkandet. I samband med att alliansregeringen presenterade det här förslaget informerades det också om andra förändringar som är kopplade till bland annat . Det gäller att forskarinflytandet i ämnesråden ska stärkas genom att elektorerna även ska utse samtliga ledamöter i råden. Det blir bara det medicinska ämnesrådet som fortfarande ska ha två ledamöter som utses av regeringen. I kommer forskningsinflytandet också att stärkas genom att elektorerna får utse sex av ledamöterna och regeringen utser resterande tre. Genom den lagändring som föreligger och med de förbättringar som regeringen föreslagit kommer forskarinflytandet att stärkas väsentligt och effektiviteten att öka. Ytterst är det ett utslag för principen att stärka akademins frihet, och det är en ledstjärna för alliansens forskningspolitik. Jag yrkar bifall till förslaget i utbildningsutskottets betänkande UbU5. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 13 § En förenklad semesterlag, m.m. Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2009/10:AU4 En förenklad semesterlag, m.m. (prop. 2009/10:4). 2 (): När den moderatledda regeringen talar om att införa enklare regler får jag kalla kårar längs ryggen, skrev en fackligt aktiv i en insändare i en av lokaltidningarna i mitt hemlän . Jag är böjd att hålla med honom. Dagens betänkande En förenklad semesterlag, m.m. innehåller knappast några förenklingar men väl en del kraftiga försämringar för vissa grupper. I ärlighetens namn ska sägas att det också finns en liten förbättring, och den är för de korttidsanställda. De får nu en likvärdig rätt som andra till semesterledighet. Vilka är det då som får de största försämringarna? Jo, som vanligt ger sig den här regeringen på de sämst ställda. Är det inte pensionärer och arbetslösa så är det, som den här gången, de sjukskrivna och dessutom de som är sjukskrivna . En som är långtidssjuk förlorar 13 betalda semesterdagar, vilket på en månadslön på innebär en ekonomisk förlust på ca . En som har blivit sjuk på grund av arbetsskada förlorar 25 betalda semesterdagar, vilket innebär att han eller hon förlorar nästan med en månadslön på . Eftersom kvinnor i större utsträckning än män drabbas av långtidssjukskrivning slår det här förslaget extra hårt mot kvinnor. Det hade varit klädsamt om regeringen hade bemödat sig om att göra en jämställdhetsanalys av det här förslaget. Långtidssjuka är redan nu en mycket utsatt grupp, och det kan knappast vara berättigat med ytterligare försämringar för dessa personer. Ekonomiska försämringar underlättar knappast rehabiliteringen, även om regeringen tycks tro det. Regeringen föreslår dessutom förändringar i hur semestertilläggen ska beräknas. Det kommer att finnas två sätt att räkna ut semesterlönen på. Det ena och nya sättet kallas för sammalöneregeln. De fackliga organisationerna ställer sig bakom det förslaget. Det andra sättet är den så kallade procentregeln. Förslaget innebär att av månadslönen utbetalas per betald semesterdag. Det ska motsvara de av månadslönen gånger som är den nuvarande beräkningsgrunden i procentregeln. Men det förutsätter en löneökning på som enligt förslaget är den genomsnittliga löneökningen . Man kan då med rätta ifrågasätta det sannolika i att framtida löneökningar kommer att uppgå till i genomsnitt. För LO-grupperna har löneökningen som regeringen hänvisar till uppgått till . Alltså gynnar förslaget de grupper som redan är starka på arbetsmarknaden och knappast till exempel kvinnor inom handel och restaurang. Dessutom kan man förvänta sig att löneökningarna blir betydligt lägre under trycket av en hög arbetslöshet och en låg inflation. Arbetsgivarföreträdarna har ju krävt nollavtal, och arbetstagarföreträdarna har krävt i lönelyft, vilket är betydligt lägre än de som regeringen hänvisar till. Det som ytterligare komplicerar till arbetstagarnas nackdel är att arbetsgivaren i vissa fall kan välja mellan att använda sammalöneregeln eller procentregeln. Då kan man anta att arbetsgivaren väljer den beräkningsgrund som passar bäst, det vill säga den som kostar minst och därmed ger sämre utfall för arbetstagaren. Regeringen menar att det förslag som vi debatterar handlar om en förenklad semesterlagstiftning. Problemet för regeringen är att många av remissinstanserna är positiva till att semesterlagen görs enklare men anser att förslaget inte gör lagen lättare att förstå. , Företagarna och Arbetsgivaralliansen menar att förslagen inte alls medför någon nämnvärd minskning av arbetsgivarnas administrativa kostnader. Lagrådet anser att de mer svårtillgängliga bestämmelserna om semesterlön och semesterlönegrundande frånvaro är svåra att tillgodogöra sig. De fackliga organisationerna är starkt kritiska till konsekvenserna för de långtidssjukskrivna och till att beräkningsgrunden för semesterlönen är till nackdel för många arbetstagare. Det här förslaget framstår som ett i raden av hafsiga och ogenomtänkta förslag från den moderatledda regeringen som dessutom riktar udden mot de sämst ställda, nämligen arbetslösa, pensionärer och i det här fallet långtidssjuka. Jag vill yrka avslag på förslaget i betänkandet och därmed bifall till den gemensamma reservationen från Socialdemokraterna, . vill jag, avslutningsvis, beklaga att den moderatledda alliansen även bara ställer upp med en företrädare i den här debatten. Det innebär ingenting annat än att man stympar möjligheten att föra en rejäl debatt om den här frågan. Precis samma sak gjorde man i går när vi diskuterade arbetslöshetsförsäkringen. Ska det här vara ett nytt sätt att föra debatten i kammaren på känner jag en stark oro. Det skulle i så fall kanske till slut innebära att vi från oppositionen också ställer upp med bara en företrädare, och då har vi två personer som står och debatterar viktiga frågor. Jag tycker faktiskt att det vore anständigt att samtliga partier ställer upp i riksdagsdebatter som är så pass viktiga som den här. I detta anförande instämde (), () och (). 3 (): debatterar vi ännu ett i raden av betänkanden med ordet förenkling i rubriken. Precis som i de ärenden där arbetslöshetsförsäkringen, jämställdhetslagen och en rad andra lagar och bestämmelser har förenklats betyder det i själva verket en försämring för många vanliga löntagare. Att semesterlagen är krånglig och svår att begripa både för arbetsgivare och för de anställda är ett faktum. Vi i hade faktiskt välkomnat ett förslag som verkligen innebar en förenkling av den här lagstiftningen under förutsättning att den inte innebar någon försämring av löntagarnas rätt till semesterersättning. Men när lagförslaget nu ligger på bord tvingas vi konstatera att regeringen har lyckats göra precis tvärtom. Utan att i någon nämnvärd grad göra lagen mer lättbegriplig inför man här en rad nya bestämmelser som försämrar semesterersättningen för stora grupper. Som så ofta är det de mest utsatta som drabbas allra värst. Det är de långtidssjukskrivna och de som har drabbats av arbetsskador som förlorar mest på det här förslaget. Genom att korta av tiden för beräkning av semesterersättning till förlorar, precis som har sagts tidigare, en långtidssjukskriven upp till hela . För den som har drabbats av en arbetsskada innebär det en förlust av hela med det här förslaget. Det är en särskild ironi när det handlar om arbetsskadade. Det har dokumenterats att de har blivit skadade på sin arbetsplats och arbetsgivaren anses ansvarig för det, och ska pengarna för deras semesterersättning gå tillbaka till samma arbetsgivare! Det här är ett hårt slag mot människor som redan har det tufft. Särskilt hårt drabbar det, precis som också har sagts tidigare, kvinnor eftersom regeringen även i det här fallet helt har struntat i att göra en jämställdhetsanalys av konsekvenserna av sitt förslag. Eftersom kvinnor i betydligt högre grad än män drabbas av långvarig sjukskrivning är det kvinnor som kommer att förlora mest på det här. Vi tvingas konstatera att den ökning av inkomstgapet som regeringens samlade politik under den här mandatperioden har åstadkommit kommer att spädas på ytterligare genom att långtidssjukskrivna kvinnor förlorar semesterpengar. Kvinnor kommer också att förlora mer än män på den nya regeln om sparade semesterdagar som inte längre ska beräknas på inkomsten det år som dagarna tjänades in utan det år då dagarna tas ut. Det är ett beräkningssätt som särskilt kommer att missgynna dem som går ned i arbetstid under de år då man har små barn. Det är väl känt även om det kanske inte är önskvärt att det nästan uteslutande är kvinnor som gör det. Det nya sättet att räkna kommer då att betyda att framför allt kvinnor som går ned i arbetstid under småbarnsåren kommer att förlora redan intjänad semesterersättning. Det är faktiskt att betrakta som ren stöld. Slutligen inför regeringen en ensidig rätt för arbetsgivaren att fritt välja mellan två olika sätt att beräkna semesterersättningen. Det innebär att en arbetsgivare som är om sig och kring sig kan välja att beräkna semesterersättningen på ett sätt som kostar minst, det vill säga det sätt som ger minst ersättning till den anställde utan att den anställde har någon möjlighet att vara med och påverka det. Utskottsmajoriteten utgår från att inga arbetsgivare kommer att använda den möjligheten på ett sätt som strider mot diskrimineringslagen. Det är väl en ganska rimlig lägstanivå att utgå från, att arbetsgivare ska följa de lagar som finns. Faktum är att arbetsgivare kan ha helt andra skäl som inte alls har med diskrimineringslagen att göra för att missgynna enskilda eller grupper av anställda. En inte helt seriös arbetsgivare kan med den föreslagna regeln välja att belöna och bestraffa anställda genom att välja mellan de olika beräkningssätten. Det troligaste scenariot är dock att det helt enkelt är ekonomisk som kommer att ligga till grund för vilket beräkningssätt arbetsgivaren väljer. Precis som sagts tidigare är risken stor att det är de redan lägst avlönade som kommer att förlora mest på denna möjlighet. Den borgerliga majoritetens påpekande i betänkandet, att de flesta löntagare omfattas av kollektivavtal och att lagen därmed kommer att gälla relativt få anställda, är minst sagt förrädisk. Om det egentligen inte spelar någon roll vad som står i lagen, varför då bry sig om att alls ändra den? Det är klart att det har betydelse vad som står i lagen. Det kommer att påverka människor direkt och indirekt. Direkt kommer det att påverka alla sjukskrivna och arbetsskadade då den nya regeln inte kommer att kunna avtalas bort. Den kommer också direkt att drabba alla som jobbar på företag som inte har tecknat kollektivavtal. Eftersom de lagar som reglerar arbetstagarnas rättigheter sätter en ribba, en lägstanivå, för vad som är möjligt att uppnå i kollektivavtalen kommer det självklart att påverka även alla dem som har kollektivavtalade semesterregler. I vanlig ordning genomdriver den borgerliga majoriteten en lagändring som i praktiken lägger ytterligare en tyngd i arbetsgivarnas vågskål inför framtida avtalsförhandlingar. Det erkännandet får man ge den borgerliga majoriteten att den åtminstone är konsekvent i sitt ensidiga missgynnande av löntagarna med särskild udd riktad mot de allra mest utsatta. Det finns, som sagt, ett positivt inslag i förslaget, nämligen att visstidsanställda får lika semestervillkor som varaktigt anställda. Det är naturligtvis välkommet även om stärkt rätt till fast anställning rimligen står högre upp på de visstidsanställdas önskelista än nya semesterlöneregler. Förbättringen uppväger emellertid inte alla de försämringar som resten av förslaget innebär för de allra flesta. Därför, fru talman, avstyrker vi i förslaget i dess helhet, och jag yrkar bifall till den gemensamma reservationen från , och . (Applåder) I detta anförande instämde () och (). 4 (): När man såg rubriken på betänkandet AU4 från arbetsmarknadsutskottet, En förenklad semesterlag m.m., fanns förhoppningen att regeringen skulle göra semesterlagen lite enklare och mer begriplig.