prot · GW0987 · 2009-03-19 00:00:00 — Ur det perspektivet är det också centralt att varje del i livsmedelskedjan är säker. Det gäller hela kedjan i livsmedelsproduktionen, från jord till bord. Bra livsmedel är inte bara säkra livsmedel. Det handlar också om att vi konsumenter ska få tillräcklig information för att kunna göra ett medvetet val när vi står vid kyldisken i butiken eller är på restaurang eller till och med för att barnen ska kunna välja mat i skolan i de fall det finns möjlighet till det. Då måste vi utveckla verktyg för det. Det finns en skiljelinje även om alla sju partierna i kammaren är rätt överens om hur det här ska fungera. Det finns en skiljelinje när det gäller vilken väg som är den mest effektiva och vilken som är den mest framgångsrika. Jag tror att den frivilliga märkningen är den mest framgångsrika. Det är den som kommer att ge störst effekt eftersom vi då får med oss branscherna. I finns det över 50 000 livsmedelsanläggningar alltifrån korvkiosker till industrier. Ansvaret för att kontrollera anläggningarna delas mellan , och kommunerna. Jag vill framhålla att det stora flertalet av dessa företag och verksamheter har god koll på sin verksamhet. De ser till att hela kedjan fungerar. Det finns alltid ett fåtal enskilda som inte sköter sig. tog upp det senaste larmet som kom. Det gällde ett fall där man skållade grisar levande. Det är förkastligt. Jag tror inte att någon kan känna sig trygg med den produkten. Det är bra när de här larmen kommer och när det uppmärksammas. Det är då också viktigt att de som är ansvariga för situationen ställs till svars. När de här signalerna kommer visar det att vi har en livsmedelskontroll som fungerar. När vi funderar över livsmedelskontroller är det lätt att vi hamnar i en diskussion om vilken nivå som ska ha hand om det. Är det den statliga eller är det den kommunala? Låt oss inte fastna i att det är nivån som är avgörande. Vi ska se till att vi garanterar en bra livsmedelskontroll och att det finns en hög kompetens hos dem som utför kontrollen. Det är det viktiga. Det har inletts ett arbete på med att ännu mer förstärka kompetensen hos dem som utför kontrollen. Jag tror att vi börjar se att vi är på väg mot en effektiv, likvärdig och oberoende livsmedelskontroll runt om i hela landet. Vi måste hålla ögonen på detta så att det utvecklas och blir bättre. Jag är rädd för att vi bara hamnar i en diskussion om vilken nivå som ska ha ansvar för kontrollen. Jag ska avslutningsvis säga något om den reservation om hygienkörkortet som också nämnde. Det berör lite av mitt resonemang kring om man har en frivillig väg eller om man ställer krav. Det finns också en marknadsfördel för dem som väljer att ta hygienkörkortet på frivillig väg och satsa den kompetensutvecklingen på sina medarbetare. De får en konkurrensfördel. De kan visa att de har hygienkörkortet. För den som känner sig osäker kan man påvisa att man har den kunskapen. Jag tror att det kommer att leda till att fler blir ännu bättre på att ha koll på sina produktionskedjor. Jag är övertygad om att vi kommer att känna oss ännu tryggare som konsumenter om vi lägger krutet på att hjälpa till när branscherna utformar sina frivilliga märkningar och frivilliga körkort. 7 () replik: Jag ska ta upp frågan om azofärgämnena. Som jag sade i mitt anförande finns det mycket som pekar på att det är barn som får i sig en hel del av azofärgämnena som ju inte är speciellt nyttiga för någon. Man brukar säga att det som är bra för barnen är bra för alla. Barnen är ofta otroligt mycket känsligare när det gäller luftföroreningar, kemikalier och gifter. De har inte utvecklat hela sitt immunsystem. De växer och är mottagliga för saker och ting. Om man utgår från barnen kanske man helt enkelt skulle förbjuda azofärgämnen eller jobba för ett sådant förbud. Jag vet att man inte vill det. Man ser det som en kompromiss att komma fram till att man ska märka saker. Det vore trevligt att höra hur och anser att man ska kunna skydda de barn som vill äta lösgodis. Det är inte bara föräldrarnas kunskap som styr, utan det är även prisnivån som styr. Vi vet säkert bägge två att när man går in i ett varuhus eller i en livsmedelsbutik finns det otroligt mycket att välja på när det gäller just godis. Det finns billiga varianter som man absolut inte vet vad de innehåller. 8 () replik: Jag är en av dessa småbarnsföräldrar, och jag är en av dem som brukar gå och handla för att förbereda inför fredagsmys. Då är hyllan med lösgodis nära kassan, och det är alltid en kamp om hur mycket som man ska köpa och hur mycket som man ska tillåta. Men som förälder är jag ansvarig för att ta till vara den information som finns och se till att jag tänker på mitt barns bästa. Det går inte att bortse från att föräldrarna har ett ansvar. Sedan ska vi givetvis se till att det finns verktyg och information så att jag som förälder kan ta mitt ansvar. Det låter nästan som om azofärgämnen skulle vara helt tillåtna överallt. Men så är det inte. Det är ganska reglerat. Allteftersom kunskaperna ökar är jag inte främmande för att man ännu mer skärper den gemensamma lagstiftning som vi har. Om dessa tillsatser inte fyller någon funktion, varför ska de då finnas över huvud taget? Men i detta läge väljer vi den vägen att detta nu märks. Jag som konsument kan då göra ett medvetet val, och jag kan välja bort de produkter som jag inte känner mig säker och trygg med och som jag kanske känner inte är bra för mitt barn. 9 () replik: Vi har ögon, och ögon tilltalas av färger. Jag tror att det är en av orsakerna till att vi har dessa ämnen. Jag tror inte att genomskinligt lösgodis i olika varianter skulle vara så tilltalande för barn och inte för mig själv heller, kan jag säga. Det kanske inte är så stor nytta med dessa ämnen alla gånger. Det sägs att vi ska skärpa lagstiftningen. Det fanns en möjlighet att göra det vid en omröstning i . Den handlade om tillsatser i mat och skedde . Man valde att gå med på ett kompromissförslag. Men de gröna hade ett ändringsförslag som handlade om att de faktiskt ville förbjuda azofärgämnen åtminstone i mat och andra produkter som riktar sig till barn. Men det valde man att inte göra. Jag tror att det finns väldigt mycket som man skulle kunna göra om man insåg att detta är en produkt som är tvivelaktig. Jag ser fram emot ett arbete med att skärpa lagstiftningen. Jag tänkte säga något om hygienkörkort och konkurrensfördelar. Men om dagligvaruhandeln och livsmedelskedjor väljer att inte använda sig av detta frivilliga hygienkörkort och det sker en incident, kan de då skylla på att detta hygienkörkort inte har krävts? Finns det någon spärr där? 10 () replik: Jag ska börja med att säga något om hygienkörkortet. Jag är inte någon jurist, men vi har trots allt en livsmedelslagstiftning i grunden. Den som är företagare har ansvaret för att se till att produkterna är säkra och att man följer den gällande lagstiftningen. Att det skulle vara någon väg ur detta att man inte har ett hygienkörkort ter sig helt omöjligt och helt osannolikt för mig. Livsmedelslagstiftningen ska finnas i grunden. Men ett hygienkörkort är till för oss konsumenter. De företagare som väljer att skaffa sig det kanske skapar sig en konkurrensfördel, men det underlättar också för de konsumenter som tycker att det är viktigt. Vi kommer tillbaka till den diskussion som vi alltid har i denna kammare kring EU och hur vi väljer att arbeta i EU. ropar alltsomoftast att vi ska införa förbud. Om vi skulle välja den väg som förordar på punkt efter punkt på EU-området skulle sitta på läktaren . Vi skulle inte vara med och påverka. Vi från alliansen väljer en annan väg. Vi väljer att vara med och påverka och kunna föra arbetet i EU framåt och kunna ta de steg som leder i en bättre riktning. Vi har gjort det på ett antal områden. Det kanske främsta exemplet gäller fisket där vi har sett till att ytterligare förstärka det och skapa möjligheter för ett hållbart fiske. Vi är också med och påverkar och når kompromisser som leder i rätt riktning på detta område. Vi vill vara med. Vi sitter inte på läktaren. 11 (): Återigen får vi tillfälle att debattera livsmedel. har en salmonellalagstiftning som vi har all anledning att vara stolta över. I rekommenderades befolkningen att köpa svenskt kött då det inträffade dödsfall på grund av salmonellasmittad korv. Vi i får ha kvar vår salmonellakontroll på importerat kött. Den svaga länken är om köttet är berett. Detta hoppas jag att vi kan fortsätta att påverka inom EU. Det är viktigt med tillsyn och kontroll men också med kontrollen av kontrollen. krävde jag i en debattartikel en skärpning av livsmedelskontrollen och livsmedelstillsynen, som det också kallas. Jag ansåg att den svenska livsmedelskontrollen behövde bli bättre och mer likvärdig över hela landet. Jag pekade då bland annat på flera rapporter som visade att det fanns en brist på samordning och övervakning av livsmedelssäkerheten i men också på att antalet matförgiftningar hade ökat på ett alarmerande sätt. har vid inspektioner på kött- och mjölkanläggningar anmärkt på kompetensen hos livsmedelsinspektörerna. pågår ett nödvändigt arbete för att höja kompetensen. Det är välkommet, och det är mycket bra att regeringen visar att vi tar ett mycket stort ansvar i dessa frågor. Den senaste slaktskandalen visar vikten av att man säkerställer goda kontrollrutiner. Här får vi aldrig förtröttas när det gäller att bli allt bättre. Vi som konsumenter ska kunna lita på att det är hög kompetens hos alla inspektörer som genomför den offentliga kontrollen. Ett hygienkörkort, som redan har tagits upp i kammaren här , är under utarbetande. Även om det är frivilligt är jag övertygad om att detta kommer att bli så eftertraktat. Det kommer att ställas krav på att de som hanterar livsmedel har genomgått den utbildning som krävs och har denna kunskap. Alla medlemsstater följer samma antagna lagstiftning där märkning och näringsvärdesdeklaration har uppdaterats. Journalisten som har gett ut boken kocken säger att om man en gång har börjat läsa innehållsförteckningar kan man inte sluta. Förhoppningsvis har han rätt. Utöver den obligatoriska märkningen som man lär sig och som har en större text så att de allra flesta kan läsa den i butikerna finns det andra märkningar som har betydelse för människor. Det kan handla om ekomärkning och frivilliga märkningar. Men det kommer också att hända mycket mer på det området. Märkning av öl, vin och spritdrycker har också förts på tal här. kommer det förhoppningsvis att finnas innehållsförteckningar också på dem. Måhända kommer ett antal större ölmagar att minska i omfång efter den märkningen. Det pågår också ett arbete utifrån ett förslag från kommissionen om miljömärkningskriterier. Det handlar om bearbetade livsmedel, fiske och vattenbruksprodukter i första hand. Här tar man in hela livscykeln den biologiska mångfalden, energi- och resursförbrukning, avfall, utsläpp och föroreningar. Detta kommer att betyda otroligt mycket. En Isostandard för klimatmärkning är också på gång. Det finns alltså väldigt mycket som är positivt och som jag känner att vi här i kammaren har att informera om. Men också en del problemställningar har tagits upp. Jag tycker att det är viktigt att vi från flera håll berör dem. Bland annat har det nämnts om syntetiska färger. Sådana är förbjudna i baslivsmedel. Men givetvis finns det all anledning att också ifrågasätta det nödvändiga med dem i andra livsmedel, i andra ämnen. När man riktar sig direkt till barn säger bland annat Ica, och Coop att man inte kommer att använda sig av sådana ämnen. Men de finns i glass, tuggummi, desserter, sylt, marmedlad, fruktberedningar och snacks produkter som barn inmundigar. Förhoppningsvis har man nu bytt ut de ämnena och ändrat på sina hyllor. kommer det att finnas en varningsmärkning på dessa produkter. Det kommer att vara lag på det då. Också här händer alltså, tack och lov, positiva saker. Smakförstärkaren glutamat fasas nu ut tack vare ett konsumenttryck. Glutaminsyra ingår visserligen som en viktig del i vår kropp, enligt . Men glutamat kan ge överkänslighetsreaktioner om stora mängder konsumeras. Också sukralos har tagits upp i andra debatter här i kammaren. Jag vet inte om det är känt att sukralos är 600 gånger sötare än vanligt socker. Sukralos innehåller klor. hamnar i våra reningsverk och bryts långsamt ned. Detta är viktigt. Regeringen följer den forskning som pågår inom området. Speciellt tittar man på miljöpåverkan. och regeringen är väldigt aktiva i de här frågorna. Givetvis välkomnar vi att kommissionen kommer att ompröva säkerheten hos livsmedelstillsatser. Beträffande redan godkända tillsatser kommer det att ske en omprövning. I det arbetet har vi drivit på inom EU. som land och konsumenter som individer har en rejäl möjlighet att påverka. Det märks inte minst inom livsmedelsområdet. Information och märkning är nu viktigt för allt fler. Men fortfarande finns det branscher där en klar förbättring är att vänta. Otroligt många människor skulle vilja veta varifrån de olika produkterna kommer och få en märkning, till exempel inom restaurangbranschen. Förhoppningsvis händer det mycket också där. Slutligen, herr talman, vill jag uttrycka min tillfredsställelse över ett förslag som lanserades i går ett förslag om skolmat. Det som där sägs kommer att skrivas in i den nya skollagen. Skolminister har tillsammans med folkhälsominister och jordbruksminister haft ett möte om skolmaten med nyckelaktörer. Beskedet som ministrarna då gav var att alla grundskolor ska vara skyldiga att servera eleverna näringsriktig skollunch, något som runt om i vårt land har mötts av ett stort gillande. Med detta positiva besked yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 12 (): Vi behandlar ett betänkande med titeln . Mina kolleger i alliansen samt vänsterblocket har redan lyft fram ett antal vinklingar på ämnet, så risken finns att det blir en del upprepningar. Men upprepning är ju kunskapens moder eller, som någon sagt, tristessens fader, så lyssnarna får väl välja hur man vill se detta. För mig som kristdemokrat är det viktigt att se att vi som konsumenter har möjligheter att ställa krav på kvaliteten på den mat vi äter och för den delen också på de kläder som vi bär. Också det är väldigt viktigt för hur vi som människor mår. Det ligger mycket makt i att vara konsument och ännu mer makt om vi blir aktiva konsumenter. har vi stora möjligheter. Många aktörer, inte minst medierna, förser oss med information. Jag kan ibland bli orolig för att vi i informationsfloden inte ser skogen för alla träd. Det ropas efter lagstadgad märkning för det, det, det och Vad är vår tilltro till att vi själva har förmåga att göra val och till att producenterna vill leverera en vara som är säker och som är av god kvalitet? har vi återigen fått ett exempel på att det även i finns saker som kan göras mycket bättre. Ofta är det medierna och trycket från oss som konsumenter, inte nya lagar, som skapar förändring. I detta fall fanns, som flera talare redan har hänvisat till, regelverken och lagarna. Men de följdes inte. När det uppmärksammas blir det förändring mycket fortare än denna kammare hinner med. I förordning om livsmedelsinformation till konsumenterna som kom 2008 finns det ett antal intressanta punkter. Jag ska drista mig till att återge några. Först gäller det livsmedelsinformation: Livsmedelsinformation som enligt lagstiftningen är obligatorisk ska särskilt gälla information som faller inom följande kategorier. Sedan följer ett antal punkter som bland annat handlar om livsmedlets identitet, om skydd av konsumentens hälsa och om anvisning av säker användning av ett livsmedel. Sedan står det så här: När behovet av obligatorisk livsmedelsinformation övervägs, ska det tas hänsyn till ett utbrett behov hos flertalet konsumenter av vissa uppgifter som de anser vara mycket viktiga, eller allmänt erkända fördelar för konsumenterna, så att de kan göra välgrundade val. Ja, just det: väl grundade val. Det finns regelverk, och de som finns skapar en möjlighet för konsumenterna, för oss alla, att trycka på för att få säkra livsmedel. Regelverken finns alltså där. Det är vi som konsumenter som har att göra val. I betänkandet berörs också detta med klimatsmart, att en produkt ska vara så klimatsmart som möjligt. Till det sade skulle jag vilja foga: Ja, från jord till bord och återigen hela kretsloppet runt. Det är nu som bland annat är med i arbetet med att ta fram en Isostandard för klimatmärkning. Det är mycket spännande att följa det arbetet. På det hela taget har en mycket aktiv roll i detta arbete. Under innevarande år cirkulerar ett dokument där Iso redogör för det tänkta upplägget och syftet med standarden. När standarden är färdig kan den användas av företag som väljer att certifiera sina produkter. Parallellt med det kan vi konsumenter välja och nyttja de varor och tjänster som vi vill ha och ställa krav på att de ska vara CO2-certifierade, eller snarare: Vi vill se hur stora avtryck de sätter eller hur små avtryck de ger. Företagen kommer att kunna marknadsföra sig som de som gör små avtryck i tillvaron. har vi ju annars alltid talat om viljan att göra stora avtryck. Framöver får vi nog reklam som säger precis tvärtom. Som utskottet påpekar är det också viktigt att involvera utvecklingsländerna i arbetet med klimatmärkning. De kommer att kunna få fördelar av det i sitt arbete för att avsätta produkter på marknaden, bland annat inom EU. I betänkandet behandlas även livsmedelshanteringen. Tänk så mycket enklare det är än det var i går! Ja, så är det på flera sätt om vi ser det i ett historiskt perspektiv. Vi har tillgång till rinnande vatten för att använda det vid tillagning av livsmedel. Dessutom är vattnet rent. Vi har kylar och frysar som förvaringsutrymmen, och vi slipper isdösar och saltkar. Ändå har vi inte allt under kontroll. Det förslag om obligatoriskt körkort för livsmedelshygien som i sin reservation skriver om enkelt att säga men svårare att göra kan i detta sammanhang kännas en aning överdrivet. Dock har regeringen redan tagit frågan på stort allvar, precis som ett antal talare redan har berört, och bett ta fram ett förslag om ett frivilligt hygienkörkort som ska innehålla grundläggande kunskaper i ämnet och hur kurser ska utformas för att förmedla kunskapen. Detta ser vi kristdemokrater som en bra väg att gå. Företagen kan använda sig av detta också i sin marknadsföring, och personalen blir mer kompetent när det gäller att utföra sitt arbete. Allting får en kvalitetsstämpel. Detta är positivt. Det är i det här sammanhanget viktigt att påpeka att också arbetar parallellt med att höja kompetensen hos inspektörerna. Det får inte vara som hos den ostproducent som jag träffade för som sade: Jag var tvungen att undervisa honom när han kom. När inspektören kom till ysteriet och sade: Du måste desinficera här, tittade hon på honom och sade: Hur ska min blåmögelost då komma till? Det är skillnad på bakterier och bakterier. Tyvärr är det här en historia ur verkligheten. Det finns kunskapsbrister på många sätt och på många håll. Med kylen och frysen försvann också mycket kunskap som vi återerövrar med utbildnings- och certifieringssystem. Så är det nog. Vi behöver mer grundläggande kunskap. var inne på det i slutet av sitt anförande. Jag gläder mig åt vad ministrarna kom . Jag skulle också vilja uttrycka att det är oerhört viktigt att den undervisning som bedrivs i skolorna än mer riktar in sig på hur man tar vara på råvaror och lagar mat från grunden. Det gäller att eleverna får lära sig att odla basgrönsaker, till exempel potatis, och får veta hur man på ett sunt sätt tar reda på dagens rester till morgondagens lunch. Det är sådant som tidigare generationer tog för självklart. Vi behöver alla lära oss att vara rädda om råvaror och nyttja dem på ett säkert sätt. Det må gälla köttfärsen, rågbullen eller vårt dricksvatten. Gör vi det och gör aktiva val som konsumenter kan bli matland nummer ett, något som vi alla strävar efter. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 13 BO (): Jag hade inte tänkt gå in i debatten, men man har ju rätt att ändra sig. Att jag inte hade tänkt gå in i debatten beror på att vi är ense med majoriteten när det gäller behandlingen av just dessa motioner. Jag tror att det behövs ett klarläggande. Enigheten gäller de motioner vi behandlar i betänkandet och inte livsmedelskontroll och frivillig märkning i allmänhet eller hur man ska märka livsmedel. Det kan bli missförstånd. Det gäller inte minst därför att , som har gått från kammaren, talade principiellt om frivillig märkning i förhållande till obligatorisk. Där har vi en annan uppfattning, och det känns viktigt att säga det även i den här debatten. De motioner där vi avviker i åsikt om livsmedelskontroll har blivit föremål för förenklad behandling. Det är därför vi är så överens . Jag känner behovet att säga att när det gäller bland annat, men inte bara, ursprungsmärkning av livsmedel och frivillig märkning kontra obligatorisk märkning har Socialdemokraterna en annan uppfattning än de borgerliga partierna. I den senaste valrörelsen var samtliga partier på samma linje utom och ville att man skulle införa en obligatorisk ursprungsmärkning. Sedan har det skett vad som på första sidan i tidningen kallades för en kovändning av de andra partierna. är inte längre ensamma om att vara emot obligatorisk ursprungsmärkning, utan borgerligheten är enad på den punkten. Men vi är inte enade på den punkten. Vi vill ha obligatorisk ursprungsmärkning av livsmedel. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 6 § Stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och , å andra sidan Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2008/09:UU12 Stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och , å andra sidan (prop. 2008/09:81). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) 7 § Hälso- och sjukvårdsfrågor Föredrogs socialutskottets betänkande 2008/09:SoU13 Hälso- och sjukvårdsfrågor. 14 (): betänkande 13 om hälso- och sjukvårdsfrågor behandlar ca 330 motionsyrkanden. Av dem är ca 155 från allmänna motionstid och ca 175 från motionstiden . Utskottet har avstyrkt samtliga motionsyrkanden med hänsyn till tidigare ställningstaganden samt pågående arbete på olika områden. Det finns också 13 reservationer och fem särskilda yttranden i betänkandet. Det förekommer också under punkten hälso- och sjukvårdsfrågor en förenklad behandling. Ett stort antal motionsyrkanden behandlas med förenklad behandling. Det innebär att de berör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet arbetat med tidigare . De motionerna redovisas i betänkandets bil. Antalet motioner visar på riksdagsledamöternas intresse för hälso- och sjukvårdsfrågor. Betänkandet behandlar ett stort antal områden. De står under rubrikerna Hur hälso- och sjukvården skaorganiseras ochfinansieras och Vård och behandling av olika sjukdomar men även Vård i livets slutskede. Att hälso- och sjukvårdsfrågor berör oss alla i livets olika skeden från första början till livets slut tror jag kommer att framkomma väldigt tydligt i debatten. Jag överlämnar härmed betänkandet till socialutskottets ledamöter för debatt och önskar er en god debatt. 15 (): Jag vill , för att inte glömma det på slutet, säga att jag står bakom samtliga socialdemokratiska reservationer, men för tids skull yrkar jag bifall till reservation 9 om ensamstående kvinnors rätt till insemination. Det här betänkandet innehåller många viktiga motioner på området hälso- och sjukvård. Jag kommer i mitt anförande att koncentrera mig på två av alla de förslagspunkter som betänkandet innehåller. Det gäller rätt för barnmorskor att utföra medicinsk abort och ensamstående kvinnors rätt till insemination.