prot · GW0983 · 2009-03-12 00:00:00 — 1 § Debatt om aktuella frågor i EU-samarbetet 1 Statsrådet (): Fru talman, ärade ledamöter! Vi européer har EU och dess föregångare mycket att tacka för: en stabil fred, rivna gränser mellan människor och länder och en långtgående politik för att klara miljö- och klimatförändringar. Det europeiska samarbetet av är det viktigaste verktyg vi har för att lösa gemensamma problem i . Framgångsarbetet bygger på idéer, visioner, hårt arbete och en hel del kompromisser. Kommissionen är en av byggstenarna i arbetet som gör att det dagliga omsätts i praktisk handling. Därför är det utmärkt att har bjudit in till den här debatten om kommissionens årliga politiska strategi. Alla vi som är engagerade i Europafrågor har anledning att se fram emot vad som ska komma redan detta år. Det är valet till , tillsättandet av en ny kommission och det svenska ordförandeskapet som vi har runt hörnet. Med det har vi klivit över tröskeln till ett verkligt spännande EU-år. är det uppenbart att EU-länderna brottas med en mängd utmaningar och gemensamma problem som behöver hanteras här och och också kräver åtgärder på lång sikt. Många av de frågorna kommer också att finnas kvar under det svenska ordförandeskapet. En av de största utmaningar som EU någonsin ställts inför är den nuvarande ekonomiska krisen. Lågkonjunkturen har på allvar kopplat sitt grepp över . Vikande efterfrågan och stora svårigheter att få krediter slår hårt, och många människor mister sina jobb. Fler länder upplever en negativ ekonomisk tillväxt. Nyheter om varsel blir tyvärr vardagsmat. Krisen kräver snabba åtgärder men också en politik för framtiden. Det är något som också kommissionen pekar på i sin årliga strategi. Trots det allvarliga läget, eller kanske just på grund av det allvarliga läget, är det så viktigt att vi kan visa styrka i att 27 länder agerar tillsammans i stället för vart och ett för sig. I den nuvarande krisen har EU visat på en förmåga att kunna samla sig. beslutade stats- och regeringscheferna om ett gemensamt paket för att stabilisera utvecklingen på de finansiella marknaderna, och fattade de beslut om en gemensam återhämtningsplan för . Det bidrog till att den akuta krisens effekter kunde mildras även om det förstås återstår mycket att göra. Återhämtningsplanen omfattar insatser i form av finanspolitisk stimulans på såväl nationell som EU-nivå. Det motsvarar av EU:s samlade bnp. Den innehåller också mer långsiktiga insatser för att stärka vår ekonomis förmåga att stå emot kommande kriser. Det handlar i stor utsträckning om att stärka och påskynda genomförandet av EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning, det som vi kallar för Lissabonstrategin. Att EU behöver en sådan strategi även när den nuvarande löper ut är de flesta överens om. Hur den ska se ut diskuteras just nu livligt. Från svensk sida är inställningen klar. behöver en plan som fokuserar på att skapa långsiktigt hållbar tillväxt och välfärd. Därför vill vi ha en vass strategi som bejakar öppenhet och handel som främjar ett hållbart näringsliv och ett innovativt företagsklimat som sporrar till kunskap och forskning. Vi måste också börja omställningen till ett mer ekoeffektivt samhälle. Beslut om en sådan strategi kommer med största sannolikhet att fattas under det spanska ordförandeskapet . Men regeringen ser det som en viktig uppgift att förbereda beslutet på bästa sätt under vårt ordförandeskap . Det kommer att ta tid innan vi ser slutet på den ekonomiska krisen. ska vi göra vad vi kan för att dämpa effekterna av den. Men det måste vara fullkomligt glasklart att EU måste fortsätta på den inslagna vägen med gemensamt agerande och gemensamma åtgärder. Ska vi klara oss i krisen behöver vi mer och inte mindre. Svaret på frågan hur vi räddar jobben och välfärden är inte att varje EU-land vänder sig inåt för att skydda den egna industrin. Protektionism kan aldrig vara en del av lösningen, det är bara en del av problemet. Kampen mot klimatförändringarna är vår generations viktigaste uppgift. Därför var det väldigt glädjande att EU-länderna , eller egentligen först , beslöt sig för att minska utsläppen av växthusgaser och om vi får ett internationellt avtal. Det måste ses som en historisk överenskommelse som inte hade varit möjlig . kunde medlemsstaterna också enas om ett bindande klimatavtal inom EU som ska bli avstampet mot en global uppgörelse i . Den allra viktigaste frågan för det kommande svenska ordförandeskapet kommer att vara just de internationella förhandlingarna om ett nytt klimatavtal som kan börja gälla när löper ut. Vårt mål är naturligtvis att vi ska få stora delar av världen att ställa sig bakom en ny överenskommelse. EU kan och bör visa ledarskap i klimatfrågan. Men vi har fortfarande en hel del kvar att göra, och vi måste hålla ihop. Alla undersökningar är helt entydiga. EU:s medborgare förväntar sig att EU tar ansvar och levererar i klimatfrågan. Därför måste detta arbete fortsätta oavsett den ekonomiska krisen. Det mycket allvarliga ekonomiska läget får inte användas som en ursäkt när notan för EU:s klimatpaket ska betalas. Det kommer vi aldrig att gå med på. Energiförsörjningsfrågor har kommit högt på EU:s dagordning. Det beror delvis på att kommissionen lade fram sin så kallade andra strategiska energiöversyn där försörjningstrygghet var tema. Men ännu viktigare var naturligtvis verkligheten. Det handlar om den energikris som lamslog delar av där vissa länder drabbades mycket hårt mitt i vinterkylan. Det gäller , och . Deras invånare tvingades uthärda av isande kyla. Svaret på hur vi löser frågan om försörjningstrygghet är inte enkelt. Regeringen menar att en del av lösningen ligger i utvecklingen av förnybara energikällor och energieffektivisering. Att fortsätta arbetet mot en gemensam europeisk energimarknad är också en mycket viktig del på lång sikt. firar vi att det är den största utvidgningen i EU:s historia ägde rum. har enats på ett sätt som inte var möjligt . Det handlar om rättssäkerhet, öppna marknader, demokrati och skydd av minoriteter. Allt detta är verklighet för medborgarna i forna kommunistdiktaturer. Att är ordförandeland för EU är ett talande bevis för att och idéer har vunnit över . Utvidgningen betraktas med rätta som en av EU:s absolut största framgångar. Trots det höjs det röster för ett stopp för utvidgningen. Mot bakgrund av det ekonomiska läget hävdar vissa att EU inte har råd med eller i varje fall måste ta en paus i utvidgningen. är av helt motsatt åsikt. Alla vinner på att ha demokratiska och stabila grannar. Den ekonomiska krisen får inte bli ett sätt att hindra en fortsatt utvidgning. Vi har inte råd att låta bli. Det är av största vikt att processen rör sig framåt för de länder som har börjat sin väg mot medlemskapet. Det gäller naturligtvis länderna på , där utsikterna om EU-medlemskap är en viktig katalysator för reform. Det är viktigt att vi visar dem att det lönar sig att reformera och att fatta en hel del smärtsamma beslut. Så länge villkoren för medlemskap respekteras de som regleras i Köpenhamnskriterierna måste vi vara tydliga: Ja, ni är välkomna så länge reformerna fortsätter. Dessa länder på som för inte alltför länge sedan var i krig med varandra måste kunna sitta vid samma sammanträdesbord som vi andra inom Europeiska unionen. Det gäller också för . Den förhandlingsprocess som har inletts med bereder väg för en utveckling som ligger i hela regionens intresse. Det återstår mycket att göra i , absolut. Men det är viktigt att Europeiska unionen står upp för sina löften och fortsätter förhandlingarna. Under det svenska ordförandeskapet kommer regeringen därför att driva på för att öppna fler förhandlingskapitel. Jag har pekat på en mängd utmaningar som EU har att hantera och framöver, och det finns förstås många fler. En del av dessa hamnar i vårt knä . Om EU ska kunna ta tag i detta på riktigt krävs det två mer institutionella förutsättningar. Vi behöver en modern budget och vi behöver Lissabonfördraget för att vi ska kunna jobba effektivt och skapa större insyn och öppenhet för medborgarna. EU:s budget måste bli modern och anpassas till människors verklighet. går av budgeten till jordbruksstöd och regionalstöd. Det är inte en rimlig ordning. Det här är en inställning som regeringen har drivit hårt inom ramen för EU:s budgetöversyn. Jag är mycket glad över att det finns en stor samsyn kring de här frågorna i . Därför beklagar jag att kommissionen driver denna fråga i långbänk. Det betyder att inte ser ut att kunna få hantera budgetöversynen under vårt ordförandeskap. Men vi ger inte upp. Ansträngningen att modernisera budgeten går vidare. För att EU ska kunna ta itu med viktiga utmaningar, klimatförändringarna, ekonomin och gränsöverskridande brottslighet behövs det en ny budget, och behöver Lissabonfördraget. Det är oklart när detta kan träda i kraft. Mycket talar för att det blir en folkomröstning på igen, troligen , och då får det svenska ordförandeskapet hantera följderna. Naturligtvis är det irländarna som ska rösta, men jag kan inte nog betona hur viktigt vi tycker att det här fördraget är. Det gör beslutsfattandet effektivare. Demokratin stärks genom att och får inflytande över EU-frågorna. Genom Lissabonfördraget får EU möjligheter att föra en mer samlad koordinerad utrikespolitik, genom skapandet av den europeiska utrikestjänsten. kommer i alla bemärkelser att vara ett europeiskt superår med många processer i formativa skeden. Det kommer att bjudas på många tillfällen att diskutera detta, och jag ser fram emot att få göra det , fru talman. (Applåder) I detta anförande instämde , , , , och (alla fp) samt (). 2 (): är det val till , och tar över ordförandeskapet i EU för framåt. Förberedelserna för båda dessa händelser pågår just . Vi socialdemokrater har i likhet med de andra partierna arbetat fram ett valprogram och inlett valkampanjen. Regeringen har inför ordförandeskapet skaffat en logotyp och en webbadress. Och på webbplatsen ger man sig nu ut för att föra hela EU:s talan, dock under rubriken: i rampljuset. Det ger en lätt obehaglig känsla av vad som väntar: Showtime tonight, live om stage, the Swedish presidency skådespeleri i stället för allvar. har en regering varit så pompös som regeringen är i EU-frågan. Utrikesminister har sammanfattat det i en artikel med formuleringen att har börjat tala, och har börjat lyssna som om inte hade funnits, som om aldrig hade funnits, som om , , eller inte existerat. Men så talar kanske en regering som tappat markkontakten. Det talet och det agerandet har inte råd med. Vi har inte råd med en regering som överger svenska intressen och en kamp för ett EU som fungerar bättre för fint sällskap och pompösa deklarationer, en regering som prioriterar rampljus före jobbkris. Den här debatten ska handla om aktuella EU-frågor. Därför vill jag börja med den mest aktuella frågan, den om jobben. I går rapporterades det från att fler människor hade varslats om uppsägning än under någon annan februarimånad . På Cederroth i , som jag besökte i går, har varslen också börjat trilla in. På , där jag inledde mina samtal inför Europaparlamentsvalet, har flera hundra varslats om uppsägning, och flermiljardinvesteringar har hastigt avbrutits. I kommuner och landsting handlar det om 20 000 anställda i vård, skola och omsorg som riskerar uppsägning. När det gäller ungdomar har vi den näst högsta och snabbast ökande arbetslösheten. riskerar vi att ha 25 miljoner öppet arbetslösa i EU och öppen arbetslöshet här i . För oss socialdemokrater sätter det dagordningen inför Europaparlamentsvalet och riksdagsvalet . Våra tre viktigaste frågor är: fler jobb, bättre jobb och grönare jobb. Det är de tre frågorna. EU:s budget måste användas, precis som själv anförde, på ett helt nytt sätt. I stället för att pumpa ut merparten av EU:s pengar till storjordbruk som producerar överskott, som sedan dumpas i länder i andra delar av världen som därmed riskerar att få sin egen livsmedelsproduktion sönderslagen, måste EU:s budget användas till investeringar i infrastruktur, i energisystem, i miljö och klimat, i industri- och tjänstesektor, i sådant som ger jobb här och och . Här måste ett svenskt ordförandeskap gå från vackra ord till handling. Vad tänker göra? EU-ordförandeskapet måste, eftersom den inte gjort något åt saken , innebära att beslutar att vår konkurrensförmåga ska bygga på att vi i varje land varje löntagare och i hela denna union är bäst, skickligast och mest kompetenta på det vi gör, det vill säga att vi inte satsar på att konkurrera med låga löner och inte ställer löntagare mot löntagare. Vad har för besked i den frågan ? Kommer fackliga rättigheter, i vårt fall de avtal som är slutna på svensk arbetsmarknad, att tillåtas gälla fullt ut? Kommer regeringen under ordförandeskapet att driva frågan om ändringar i utstationeringsdirektivet? Kommer ni att driva den frågan över huvud taget? Kommer regeringen att acceptera en ny kommission som går på tvärs med löntagarnas intressen i denna fråga? är det toppmöte i på temat jobben, ett drygt halvår efter det att krisen blev ett faktum. Det är sannerligen . Jag lyssnade till när han i SVT 2:s Agenda slog sig för bröstet med att redan gjort de mest massiva insatserna för att möta krisen. Studerar man fakta visar det sig dock att befinner sig i det absoluta bottenskiktet när det gäller krisinsatser. , men också , har satsat femdubbelt och tiodubbelt mer än för att rädda jobb, för att utveckla nya jobb, för att satsa på utbildning. EU har enats om insatser som motsvarar av bnp. ligger bland de absolut sämsta som andel av ekonomin. Som regering i står borgerligheten för en passivitet som leder till pessimism och till den protektionism som fasar för. Vad tänker göra för att bryta denna onda cirkel? I detta anförande instämde , , , , , , , , , , och (alla s). 3 (): Fru talman, ärade ledamöter och ni som sitter på läktaren! På läktaren sitter några kolleger från den franska nationalförsamlingen som jag också vill hälsa välkomna . Det passar bra när vi har Europadebatt och talar om öppenheten, som faktiskt är väldigt viktig och delvis hotad. Hårda tider för så inleds kommissionens arbetsprogram. Så inleder jag även gärna det här. Gärna är väl att ta i. Det är naturligtvis inte särskilt kul tider. Men de har satt EU på prov, och man har visat att samarbetet fungerar och levererar viktiga resultat. EU är varken mer eller mindre än världens bästa samarbete mellan nationalstater. Det är naturligtvis inte så lite. Det är unikt, och det är fantastiskt i många avseenden. Men det blir heller inte mer än vad vi gör det till, inte mer än vilken politik och vilket ledarskap vi fyller det med. har vi första regering, sedan vi blev medlemmar, som styrs av politisk vilja, politisk ambition, som vet att den vill vara med i samarbetet och delta aktivt, till skillnad från de regeringar som bland andra satt i. har vi en regering som vet vad den vill, som vill använda samarbetet till att skapa resultat. Ni hör det på . Ni hör det på och många andra. Och , om någonsin, behövs ledarskap. blev nämligen inte rikt av att skydda sig från handel och konkurrens. Tvärtom blev vi rika av att våga vara öppna för handel och för människor från andra länder. Det var inte genom att sitta och stänga dörren om oss, vara sura och lite rädda som vi byggde upp det välstånd vi har. har inte alltid varit rikt. Vi kan ta det för givet, men det är farligt att göra det. En som har skrivit om det väldigt bra är en amerikansk historiker som heter . Han skrev så här: Är EG som det hette när han skrev det här på grund av den sociala och politiska skillnaden mellan medlemmarna lika kapabel som sina konkurrenter på andra kontinenter att svara på snabba och stora skiften i näringsstruktur? Eller är dess politik mer utformad för att dämpa effekten av ekonomisk förändring på mindre konkurrenskraftiga sektorer och, genom att vara så human på kort sikt, skapar den då konkurrensnackdelar på ? Då hade EG, som det hette då, tolv regeringar, vilket bekymrade honom redan. Han undrade hur det skulle fungera, om det kunde styras. EMU fanns inte alls som bekant. finns och fungerar EU med 27 medlemmar. Vi samarbetar om fler områden än förut, och vi har en gemensam valuta med 16 medlemsstater. På så sätt är EU kapabelt. Men frågan hur vi klarar konkurrensen i världen, hur vi slår vakt om vårt välstånd och ökar det är tyvärr fortfarande aktuell och behöver fortfarande bättre svar. Konkurrensen från andra regioner i världen har ökat. Världshandeln har blivit viktigare, och omvandlingstrycket har blivit hårdare. Risken är kanske ännu större att vänder sig inåt och i så fall riskerar jobben och tryggheten. Ta en vanlig mobiltelefon som de flesta av oss i har, en Ericsson-telefon. Är det en klassisk svensk industriprodukt eller inte? Det kanske det inte är. Det är ju en kombination av varor och tjänster. Det står på den, och den är byggd av delar från många olika länder, av kunskap från många olika länder. Är det bra eller dåligt? Det kan vara väldigt bra. Det kan skapa väldigt många jobb. Ju färre hinder för utbyte mellan länder av varor, tjänster och människor som vi har desto fler nya jobb kan skapas. Det är dags att slå vakt om just den inre marknad och den rörlighet som EU är byggt på som också har regler för trygghet när människor rör sig. Det är så vi har skapat vårt välstånd, och det är den öppenheten vi måste slå vakt om . För nu hotas den faktiskt. finns det inga jobb kvar, antar jag, för dem som bygger svarta bakelittelefoner som det står Tillhör på. Men nya jobb har skapats av och många andra företag. Ju fler svenska företag som kan nå andra länder med bra villkor och skapa jobb i och utomlands desto bättre trygghet får vi. Därför är det otroligt viktigt att vi slår vakt om öppenheten såsom vi har brukat göra i den här kammaren. Då blir jag bekymrad när vi får signaler från dem som vill ge bidrag till vissa industrier i vissa regioner. Jag blir bekymrad när jag ser dem som vill bromsa en europeisk energimarknad som kan hjälpa våra grannar att bygga och också rena sina ekonomier. Jag blir väldigt bekymrad när jag ser ren skrämselpropaganda om att det skulle vara farligt för företag att ha utländska människor på arbetsmarknaden eller för svenskar att röra sig till andra länder. Det är ett utbyte som har gjort oss rika. Vi brukar ha enighet i den här kammaren om att det här utbytet, frihandeln, rörligheten och deltagandet i Europasamarbetet är viktigt och bra. Jag vill inte att ska bli ett fattigt museum, där vi sitter och drömmer och tronar på fornstora dar, där vi har jättefina kyrkor och slott som lockar turister från och som kan resa hit billigt men vi européer är fattigare, bittra, arbetslösa och otrygga. Det är ett starkt, öppet och fungerande som kan säkra jobben, tryggheten och välståndet framöver. har vi sett att EU svarade på krisen. EU kan samla sig. gäller för oss, särskilt under svenskt ordförandeskap, att peka ut vägen framåt ur krisen. Den går genom att slå vakt om öppenheten och det EU som finns och fungerar. Vi behöver mer än på väldigt länge nu ett starkt och öppet . Det är för bästa. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda m). 4 (): Ärade åhörare och lyssnare! har en dröm. Det är drömmen om vårt , en europeisk union där människan står i centrum, ett EU som en verklig global ledare, ett grönt och hållbart och ett företagsamt och välmående . Det är ett som samarbetar om de stora gränsöverskridande frågorna men som ska vara smalare men vassare så att man inte petar i de rent nationella frågorna. Vår dröm om vill vi förverkliga för , och även världens bästa. Vår dröm bygger på vår tro på människan, på hennes förmåga och vilja att skapa en bättre framtid för sig själv och sina närmaste. Vi vill att den europeiska unionen ska axla manteln som en global ledare som värnar och driver på det internationella samarbetet för demokrati, bistånd och mänskliga rättigheter och för frihandel, konfliktlösning och en bättre miljö. Vår framtid avgörs i betydande grad av EU-ländernas gemensamma kraft och engagemang för att överlämna en grönare och mer hållbar planet till våra barn och barnbarn. Vi vill se ett med kreativitet och entreprenörskap som bygger på vår övertygelse att välstånd frambringas genom öppna gränser och fri konkurrens. Drömmen om i en vidare alleuropeisk mening började på allvar ta form direkt efter . Målsättningen var glasklar: Aldrig mera krig på vår kontinent. är glädjande nog med och förverkligar denna dröm. har unionen gång på gång visat styrkan med sin bärande idé, fredsprojektet, inte minst genom den fantastiska process för demokrati och mänskliga fri- och rättigheter som utvidgningen och de allt närmare relationerna med våra grannar, såväl nära som mer fjärran, utgör. är krig mellan EU:s medlemsländer otänkbart. Vi löser våra konflikter med samtal och dialog runt förhandlingsbord och i öppna samråd. Det är en oerhörd framgång som gör allas vår tillvaro som unionsmedborgare tryggare och friare. I dessa tider av finanskris och klimatkris, med oro för jobben och för vår planets fortlevnad, med ökad främlingsrädsla och protektionistiska strömningar anser vi i att det är extra viktigt att lyfta fram allt det som vi har lyckats uppnå i och att vårda det för framtiden. De tendenser till ökad splittring och bristande ledarskap som vi har kunnat bevittna är bekymmersamma och måste stävjas. Vi måste stå upp för likabehandling och icke-diskriminering. Vi måste värna sammanhållningen på den inre marknaden och den fria konkurrensen. Framför allt måste vi försvara öppenheten, friheten och alla människors lika rätt och värde, det vill säga de värden som gjort EU till den gemenskap som unionen är . Den fria rörligheten för människor, varor, tjänster och kapital är själva grundbulten i det europeiska samhällsbygget, det kitt som binder länder, regioner och medborgare samman. För oss i är öppenhet och fri rörlighet honnörsord, såväl inom unionen som mellan EU och dess omvärld. Vi vet att ett fritt och mångfasetterat utbyte över gränserna främjar konkurrens, tillväxt och välstånd medan slutenhet, inskränkthet och protektionism resulterar i motsatsen. I vårt öppna får människor möjlighet att utnyttja allt det som vår del av världen har att erbjuda, och vi kan ta till vara den drivkraft som varje människa har att försörja sig själv och förbättra sin tillvaro. Att stänga våra gränser för det fria utbytet är att stänga ute framtid och utveckling. Därför är det oroande med stämningar även i vårt som har uttryckts i ord som go home och som kan leda väldigt fel om vi inte tillsammans står upp för de principer som länderna i den europeiska unionen är överens om. Dessa principer innefattar tydliga regelverk när till exempel tjänsteföretags verksamhet över gränserna behöver regleras. På är målet givet att EU-ländernas ekonomier närmar sig varandra och behovet av regleringar faller bort. Det finns oroande protektionistiska strömningar i , och det är oerhört viktigt att dessa kan stävjas. är ett land där handel och export betyder oerhört mycket för vår välfärd. Vi måste vara entydiga i vårt arbete för frihandel och en alltmer integrerad gemensam marknad. verkade skylla den djupa lågkonjunkturen och jobbkrisen på EU. Hon kunde inte vara mer fel ute. I den kommande valrörelsen inför valet till och i vårt europeiska samarbete i övrigt i alla dess delar kommer att utmana de krafter som vill bygga murar och blicka bakåt. Vi blickar i stället framåt för att förverkliga vår dröm om det öppna, varma, gröna och företagsamma . Europasamarbetet har nått stora framgångar, men och EU kan och ska inte luta sig tillbaka och vara nöjda med situationen som den ser ut . Mycket återstår att göra, och kommer med glöd och engagemang att driva på i den riktning vi vill se och som jag har redovisat. 5 (): Världen och de globala problemen har kommit oss nära oerhört snabbt. Det gäller inte bara informationsmässigt, utan i högsta grad också beroendemässigt och konkret.