prot · GW09103 · 2009-04-21 00:00:00 — kommer säkert att få erfara att prognoserna på det området överträffas om också i fortsättningen. Men det återstår att svara på frågan: De generösa löften som gav om att fortsätta reformtakten, visserligen med ofinansierade reformer, står de kvar nu när underskottet har dubblats? Kan vi få höra någonting mer än om dimridåerna? Vad är det för stabiliseringspolitiska insatser det handlar om? Vad är det för nedskärningar nu kommer att iscensätta? Vi vet att varenda kommun och vartenda landsting kommer att avskeda personal därför att de inte får pengar av och regeringen. Regeringen är i sista hand ansvarig för varenda skolsköterska, varenda lärare och varenda läkare som tvingas lämna den offentliga vården. Det är regeringen som får ta det ansvaret. Vad är det för övriga åtgärder regeringen ska vidta för att dra ned sina kostnader? 115 Finansminister (): Vi är i ett mycket allvarligt ekonomiskt läge. av världen befinner sig i recession. I ett stort antal av våra grannländer har man tappat greppet över de offentliga finanserna. Man hamnar i en situation där man förmodligen behöver vidta åtstramande åtgärder. Ett exempel är naturligtvis den budget vi ska få i , där man förmodligen tvingas till nedskärningar och åtstramningar. Dit vill vi inte komma. Därför har vi en ordning i med överskottsmål. Det centrala är hur starka de offentliga finanserna i genomsnitt och långsiktigt är. Låt oss vårda den ordningen. Den är central för att ska kunna ha en stabilitet. vill fokusera diskussionen på det statliga underskottet. Låt oss då konstatera att en del av upplåningen nu sker därför att vi befinner oss i en kreditkris. Vi har herrelösa krediter. Det svenska bankväsendet är underdimensionerat i förhållande till exportindustrins stora och omfattande behov. Följaktligen har vi gjort betydande åtaganden på den statliga balansräkningen för att underlätta kreditgivningen. Det handlar om dels exportkrediterna, som har fått möjlighet att låna direkt i Riksgälden, dels en vidgad låneram. Det handlar om att vi har avsatt medel för att kunna tillhandahålla ägande för banker i kris om det visar sig bli nödvändigt. Det får vi naturligtvis hoppas att vi slipper. Det antar jag att vi är överens om. Men händer det så har vi redan avsatt resurser för detta. Det handlar om att vi måste hjälpa ett antal av våra grannländer som har mer betydande bekymmer. Följaktligen har staten ökat sin upplåning, och vi får i betydande utsträckning också tillgångar som motsvarar detta och i många fall också tillgångar som rimligen bör avkasta en normal ersättning till utlånaren. Det är inte det stora problemet. Det stora problemet är att vi har en försvagning i vårt finansiella sparande. Det underliggande motsvarar att konjunkturen försvagas. säger att vi genomför ofinansierade reformer. Det tycks inte vara en hållning som hans parti delar. Då skulle man nu föreslå omfattande finansieringsåtgärder: skattehöjningar och utgiftsneddragningar. Det tycks vara så att vi i grunden är överens om att vi klarar att återkomma till överskott. Följaktligen har vi nu råd att vidta de nödvändiga åtgärderna. Jag kan naturligtvis dela beskrivning av vad de automatiska stabilisatorerna är. Det är två stora breda ben. Det ena är minskade skatteintäkter på de vinster man har i bolagen och de skatter hushållen betalar för konsumtion och arbete. De minskar kraftigt. Det betyder att samhällsekonomin har mer pengar kvar än den annars skulle ha haft. Det är i grunden ett bra inslag i det svenska skattesystemet. Det andra är aktiva arbetsmarknadsåtgärder och a-kassa. Då säger att jag skulle försöka dölja att det är en bra automatisk stabilisator. Varför skulle jag vilja dölja det? Det är därför vi har en inkomstförsäkring. I och med att vi har garantierna, där det i regelverket finns tydliggjort när det ska sättas in åtgärder, ökar anslagen till den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Det som var diskretionärt ökar nu automatiskt. Det skulle jag kunna tänka mig att som gammal generaldirektör för , eller som det då hette, , borde tycka var bra. Vi har fått en större säkerhet i att vi kan sätta in aktiva åtgärder. Aktiva åtgärder är förmedlingsinsatser och stöd för den som söker. Det är lönestöd i form av lönesubventioner och sänkta arbetsgivaravgifter. Det är offentliga arbeten och utbildning. Det är alldeles uppenbart att de här resurserna kommer att användas till detta. Låt mig säga att vi har en situation där vi på ett antal myndigheter polisen, Kriminalvården, domstolar, , och kommer att ha ett överskridande som innebär att man måste utnyttja anslagskredit. Detta är i grunden inte något konstigt, men jag kommer inte för den skull att föregripa det normala budgetarbete vi ska göra för att säkra att vi kan klara av den offentliga verksamheten på ett bra sätt genom de ramar och mål vi har. 116 (): Av utlovade svar på min fråga två om krediterna till statliga myndigheter blev det ett enda svar på slutet. Jag ber att få återkomma med en särskild interpellation i ämnet, , så att du får tillfälle att utveckla ditt kunnande lite mer än vad du har gjort från talarstolen. Jag anklagar ingen regering, och inte heller den borgerliga regeringen i , för att på egen hand har uppfunnit den globala finanskrisen. Däremot tycker jag att den borgerliga regeringen i har förstärkt den globala finanskrisen och gjort att den arbetslöses kris, jobbkrisen som vi har i , är värre än vad den hade kunnat vara. Jag vill erinra om att vi ett antal gånger haft diskussion om de skattesänkningar som har genomfört. De har under innevarande delar av den här perioden förstärkt konjunkturen, drivit på inflationen och drivit på överhettningen i ekonomin. Vi varnade för det och sade att det kan komma surt efter. Det har kommit surt efter. De pengarna, de senaste 15 miljarderna för skattesänkningar, hade varit utomordentligt bra att kunna använda för arbetsmarknadspolitiken. Det är inte så, , att jag anklagar dig för att dölja arbetsmarknadspolitiken genom satsningen på arbetsmarknadspolitik som en del av de automatiska stabilisatorerna. Du döljer bakom 10 miljardersanslaget till arbetsmarknadsåtgärder att det inte handlar om arbetsmarknadspolitiken. Det handlar om a-kassa och utbetalning av ersättning till arbetslösa. Det är inte en enda krona mer till program för Arbetsförmedlingen. Tvärtom är det så att massor av arbetsförmedlingar nu står inför krav från sina kommuner att göra insatser, och de har helt enkelt inga pengar. Det är ett faktum att vi har gått från de 70 miljarder som ärvde av den förra socialdemokratiska regeringen till att nu hamna i ett underskott i statsbudgeten på bortåt . Frågan är fortfarande: Kan leverera den reformbudget som han lovade ? Det har vi inget svar på. Jag återkommer om myndigheterna och krediterna eftersom jag inte fick något svar. 117 Finansminister (): Jag ska försöka svara på de många frågor som ställer. Låt mig börja med myndigheterna, eftersom jag i mitt förra inlägg försökte reda ut ett antal andra frågeställningar. Vi har ett antal myndigheter. Det rör sig om polisorganisationen, Kriminalvården, , domstolar, Arbetsförmedlingen och . Vi har på tilläggsbudgeten valt att tillföra en del extra medel till en del av dessa organisationer. Det gäller alldeles särskilt som fick ett mycket betydande tillskott i tilläggsbudgeten. Jag kan naturligtvis välkomna att ställer fler interpellationer. Men jag har inte för avsikt att ge mig in i myndigheternas budgetprövning och ge förbesked om den i ett känsligt budgetläge. Det är rimligt att vi har anslagskrediter. Anslagskrediter har vi för att de ska kunna användas och utjämna variationer. Låt oss sedan komma tillbaka till frågan om arbetsmarknadspolitiken. Jag vill inte riktigt släppa den. Vi har en utbyggnad av aktiva åtgärder såsom de normalt definieras så att av arbetskraften kommer att omfattas av det. Vi går från en nivå på strax av arbetskraften . Jag är relativt övertygad om men jag kan inte belägga det, eftersom jag inte har gått igenom alla våra medlemsländer i EU att det som utmärker oss är att vi lägger större resurser på att bygga ut de aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärderna än de flesta andra EU-länder. Det är den aktiva arbetsmarknadspolitiken. på tilläggsbudgeten är det i betydande utsträckning aktivitetsersättning och a-kassa. Anslagen ökar från 47 till 94 miljarder. Det är en betydande resursökning som gör att Arbetsförmedlingen står bättre att möta en period av bekymmersam utveckling. Jag skulle önska att vi kunde vara överens om att det är bra att vi har en större tydlighet och starkare struktur för att Arbetsförmedlingen ska kunna få de resurser som är nödvändiga för att sätta in lämpliga åtgärder. Det är naturligtvis en av de saker som vi också till höstens budget har anledning att återkomma och fundera kring. Det är väldigt prioriterat jämfört med alla vallöften som i övrigt också kan diskuteras. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträde Förste vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkommit. 16 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Motion 2008/09:Ub32 till utbildningsutskottet 17 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /09:UbU16, UbU17 och UbU11 betänkanden /09:JuU12 och JuU24 betänkande 2008/09:FöU8 utlåtande /09:TU10 betänkande 2008/09:KU22 Anmäldes och bordlades betänkande 2008/09:TU13 Vissa väg-, fordons- och trafikfrågor betänkande 2008/09:UU14 Strategisk exportkontroll 2008 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden 19 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2008/09:467 Post- och betalservice i glesbygd av LiseLotte () till statsrådet () 2008/09:468 Förskrivning av p-piller av () till socialminister () 2008/09:469 Vården av KOL-patienter av () till socialminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2008/09:864 Kurdernas situation i av Amineh Kakabaveh (v) till utrikesminister () 2008/09:865 Kinesiska påtryckningar i fallet av () till utrikesminister () 2008/09:866 Åtkomst till domar av () till justitieminister () 2008/09:867 Hot mot demokratiska principer efter valet i av () till utrikesminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2008/09:805 av () till statsrådet () 2008/09:830 Generalarkitektur av () till statsrådet () 2008/09:824 Uttagsbeskattning på vindkraftskooperativ av () till näringsminister () 2008/09:826 Stater som inte lovat samarbete på skatteområdet av () till finansminister () 2008/09:827 nya grå lista av () till finansminister () 2008/09:828 , och svenskt skatteavtal av () till finansminister () 2008/09:831 Reglering av vattennivån i av () till statsrådet () 2008/09:832 Beskattning av biogas på naturgasnätet av () till finansminister () 2008/09:834 konfliktmineraler av () till statsrådet () 2008/09:838 Ekonomiska förbindelser och mänskliga rättigheter i av () till statsrådet () 2008/09:839 och personkontroller vid gränsen av () till statsrådet () 2008/09:802 Rätt att offentligt tala sitt modersmål i EU och kandidatländer av () till statsrådet () 2008/09:806 av () till utrikesminister () 2008/09:813 Gripandet av av () till utrikesminister () 2008/09:819 EU och doutre-mer-områden av () till utrikesminister () 2008/09:833 Cabinda och av () till utrikesminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med 11 § anf. 82 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.