prot · GW0986 · 2009-03-18 00:00:00 — Det är svartarbeten som har blivit vita arbeten där människorna som jobbar inom denna sektor har fått möjligheten till en anställning som ger en lön som också ger rätt till de sociala skyddssystem som man har även i andra branscher. Hade fått styra skulle vi ha haft en betydligt högre arbetslöshet i det här landet. 180 000 nya arbetstillfällen innan lågkonjunkturen slog till ordentligt är vad den här regeringens politik har bidragit med. Jag vet inte var tror att hon skulle ha tagit de pengar ifrån som de skatteintäkterna har bringat in om vi inte hade fått de nya arbetstillfällena. Men jag skulle ändå vilja gå tillbaka till det som debatten faktiskt handlar om, nämligen kommunala frågor och en av de frågor som har reserverat sig mot. Det handlar om deras försök att minska valfriheten inom verksamhet. Jag tror att det är oerhört viktigt både för dem som jobbar inom verksamheten och för oss som eller kommer att vara hänvisade till att använda den att vi faktiskt har möjlighet att välja att vi kan välja vart vi vill gå när vi blir sjuka, att man som barn själv får välja vilken skola man ska gå i, och inte minst, när man är gammal, att man själv får välja vem det är man släpper innanför dörren in i sitt eget vardagsrum och kanske till och med in på toaletten. 119 (): Årtal är alltid intressanta. Jag ska strax komma in på det. Först måste jag få göra en kommentar till den senaste debatten. Det är väldigt intressant att höra feministen från attackera hushållsnära tjänster men vilja införa ROT-avdrag för män. Någon ordning får det väl ändå vara på feminismen i det här landet. Jag skulle vilja tacka . Jag hade inte tänkt börja med det utan jag hade tänkt börja med 1982. Men jag vill ändå börja med 1913. Det var inte bara skatteutjämningen som började då, utan då infördes också den allmänna folkpensionen. Förberedelser gjordes för den allmänna rösträtten för män och kvinnor. Tyvärr avbröts allt detta av att tog sin hatt och gick. Därefter ska jag komma till 1982. Det är ett viktigt år när det gäller hur man ser på valfrihet i den kommunala sektorn. Då startades nämligen någonting som hette i . Jag vill påstå att det sände en chock genom hela det offentliga att man i privat regi kunde bota snuva, att man inte måste göra det på landstingsenheter. Det har fått väldiga konsekvenser. Vi har fått en långt mer diversifierad offentlig sektor. Finansieringen ligger visserligen kvar, men utförarna är många fler. Jag ska inte ställa många frågor med anledning av reservationerna, men jag har en fråga till . Hon är tyvärr inte närvarande just . Den gäller reservation 4, som börjar så här: Offentligt finansierad hälso- och sjukvård ska i huvudsak drivas av offentliga utförare. Det är en väldigt intressant ideologisk mening. De intressanta orden är i huvudsak. Vad är i huvudsak? Är det fråga om tandvård? Är det fråga om privata sjukgymnaster? Är det kanske fråga om en attack på som har botat tiotusentals patienter och ett hot, vill jag påstå, även mot andra privata ögoninstitutioner därför att de är så duktiga? Eller handlar det bara om att vi av ideologiska skäl ska säga: Nej, det får inte finnas några cityakuter i det här landet, allting måste i praktiken utföras av det offentliga. Den kommunala sektorn är inget särintresse. Den kommunala sektorn är någonting som vi använder vår allmänna företagsamhet för att skaffa resurser till för att de ska kunna göra det vi enskilt inte kan, nämligen ordna skola, vägar, en massa äldrevård och så vidare. Därför är det viktigt att den offentliga sektorn har goda resurser. Vi kan inte göra detta genom att ta pengar som inte finns. Vi måste tjäna tillbaka dem. Det är min fråga till Socialdemokraterna, oavsett om man tycker att vi gör alldeles för lite: Var finns alla dessa pengar som ni ska anslå? Ni ska rädda och och hela bilindustrin. Dessutom ska ni anslå hur mycket pengar som helst till kommunerna. Vi måste se till att vi får den privata sektorn att fungera allra först. Sedan är det alldeles klart att vi behöver mer resurser till den offentliga sektorn, för vi är alla beroende av den. (forts. 17 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 16 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KrU2 Public service-frågor Kammaren biföll utskottets förslag. KrU3 Kulturmiljövård och museer Kammaren biföll utskottets förslag. KrU4 Spel- och lotterifrågor Kammaren biföll utskottets förslag. KrU5 Vissa kulturpolitiska frågor Punkt 2 (Pris- och löneomräkning av kulturanslag) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 288 för utskottet 18 för res. 1 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 115 s, 88 m, 22 c, 24 fp, 22 kd, 17 mp För res. 1: 18 v Frånvarande: 15 s, 9 m, 7 c, 4 fp, 2 kd, 4 v, 2 mp Punkt 6 (HBT-frågor på kulturområdet) 1. utskottet 2. res. 4 (v, s, mp) Votering: 158 för utskottet 152 för res. 4 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 89 m, 22 c, 24 fp, 22 kd För res. 4: 117 s, 18 v, 17 mp Frånvarande: 12 s, 8 m, 7 c, 4 fp, 2 kd, 4 v, 2 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 7 (Jämställdhet inom kulturen) 1. utskottet 2. res. 5 (v, s, mp) Votering: 158 för utskottet 153 för res. 5 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 23 c, 24 fp, 22 kd För res. 5: 118 s, 18 v, 17 mp Frånvarande: 12 s, 8 m, 6 c, 4 fp, 2 kd, 4 v, 2 mp Punkt 12 (Community-teater) 1. utskottet 2. res. 10 (v) Votering: 292 för utskottet 19 för res. 10 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 89 m, 23 c, 24 fp, 22 kd, 16 mp För res. 10: 18 v, 1 mp Frånvarande: 12 s, 8 m, 6 c, 4 fp, 2 kd, 4 v, 2 mp Punkt 14 (Arbetsplatsbibliotek) 1. utskottet 2. res. 12 (v, s) Votering: 173 för utskottet 137 för res. 12 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 23 c, 24 fp, 22 kd, 15 mp För res. 12: 117 s, 18 v, 2 mp Frånvarande: 13 s, 8 m, 6 c, 4 fp, 2 kd, 4 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KrU6 Ungdomspolitik och trossamfundsfrågor Punkt 2 (Ungas ekonomiska situation) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: 192 för utskottet 118 för res. 2 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 23 c, 24 fp, 22 kd, 18 v, 16 mp För res. 2: 118 s Frånvarande: 12 s, 8 m, 6 c, 4 fp, 2 kd, 4 v, 3 mp Punkt 4 (Fördelningsprinciperna för bidrag till trossamfund) 1. utskottet 2. res. 3 (mp) Votering: 294 för utskottet 17 för res. 3 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:118 s, 89 m, 23 c, 24 fp, 22 kd, 18 v För res. 3: 17 mp Frånvarande: 12 s, 8 m, 6 c, 4 fp, 2 kd, 4 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU8 Äldrefrågor Punkt 1 (Äldrepolitikens inriktning m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (s, mp) Votering: 158 för utskottet 135 för res. 1 18 avstod 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 23 c, 24 fp, 22 kd För res. 1: 118 s, 17 mp Avstod: 18 v Frånvarande: 12 s, 8 m, 6 c, 4 fp, 2 kd, 4 v, 2 mp Punkt 3 (HBT-frågor och äldreomsorgen) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 157 för utskottet 153 för res. 3 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 23 c, 24 fp, 22 kd För res. 3: 118 s, 18 v, 17 mp Frånvarande: 12 s, 9 m, 6 c, 4 fp, 2 kd, 4 v, 2 mp Punkt 7 (Psykisk ohälsa hos äldre) 1. utskottet 2. res. 7 (s, v, mp) Votering: 158 för utskottet 152 för res. 7 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 23 c, 24 fp, 22 kd För res. 7: 117 s, 18 v, 17 mp Frånvarande: 13 s, 8 m, 6 c, 4 fp, 2 kd, 4 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU15 Handikappfrågor Punkt 1 (Ökad tillgänglighet för funktionshindrade) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 159 för utskottet 152 för res. 1 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 89 m, 23 c, 24 fp, 22 kd För res. 1: 117 s, 18 v, 17 mp Frånvarande: 12 s, 8 m, 6 c, 4 fp, 2 kd, 4 v, 2 mp Punkterna 25 Kammaren biföll utskottets förslag. 17 § (forts. från 15 §) Kommunala frågor (forts. FiU22) 120 () replik: Jag kan förstå att känner sig vilse i den feministiska debatten eftersom numera driver vårdnadsbidrag. Då har man nog hamnat lite fel i sin positionering. Jag kan förstå att då inte ser att det blir lågavlönade kvinnor som ska gå hem till högavlönade män och städa och att det blir lågavlönade människor, framför allt kvinnor, som får bistå genom sin skattsedel för att denna städning ska utföras. Jag tycker att det är en väldigt antifeministisk politik. Att inte tycker det beklagar jag djupt. Men det kanske är så med ett parti som verkar helt vilse i sin ideologi . Jag kan inte heller tolka det på något annat sätt, , när ni nu är med och skär i sjukförsäkringen, vilket påverkar framför allt kvinnors levnadsvillkor och kvinnors ekonomi. Det är framför allt kvinnor som drabbas. Men så är det väl när man är med i en regering som prioriterar skattesänkningar för högavlönade män framför satsningar på kvaliteten i välfärden. Innan den här regeringen tillträdde hade vi någon form av överenskommelse om att skatter skulle tas ut efter bärkraft och att skatter skulle användas till gemensamma samhälleliga lösningar, såsom vård, skola och omsorg. Vi tyckte att det var det bästa sättet att lösa de behoven. Men det har den här regeringen lämnat. Vi har inte längre skatt efter bärkraft. Vi tvingas skära ned kraftigt på vård, skola och omsorg, eftersom regering tyvärr, fru talman, har prioriterat skattesänkningar för högavlönade män. Jag förstår om du känner dig lite vilse i pannkakan och inte hänger med i debatten tyvärr, . Jag önskar dig välkommen tillbaka i kampen för kvinnors rättigheter, för vi behöver vara många fler. Men det ska bli skönt och härligt att höra hur du kan förklara ett vårdnadsbidrag, att lågavlönade kvinnor ska gå hem till högavlönade män och hur det påverkar. 121 () replik: använder en god metod: Anfall är bästa försvar. Här stod hon alldeles och försvarade ROT-avdragen. Hon nämnde inte dem, för det är lite besvärligt när man är feminist. Men hon tyckte väldigt illa om att fler kvinnor fick vita jobb. Jag förstår att det då gäller att attackera på andra områden. När det gäller vårdnadsbidraget är det väl ingen hemlighet att inte har varit pådrivande i den frågan. Jag tycker att det finns många andra alternativ. Men det är en valfrihet som har införts, som inte tas av så många. Den vill avskaffa, och det tycker jag är ideologiskt logiskt. och hennes parti är emot valfrihet. Jag vill fråga tillbaka: Vad menas med orden i huvudsak i reservation 4? Det är en intressant fråga. Vad är i huvudsak? Är det eller inte? Svara på den frågan! Är det i huvudsak? Det är ett viktigt ideologiskt besked till alla de tiotusentals, kanske hundratusen, människor som har fått starroperationer gjorda ordentligt på . Är det på det sättet att det innefattar i huvudsak? Det ska inte vara någonting sådant där över huvud taget. När det sedan gäller skattesänkningar nu kommer jag in på ett annat område som tog upp kan man naturligtvis tycka att det handlar om att låna till skattesänkningar. Men vi skulle likaväl kunna säga att vi har lånat till fler poliser. Det är precis vad vi har gjort. Vill ni inte ha de här poliserna? Ja, då kan man självklart använda pengarna på något annat sätt. Vi har också lånat till en del kommunala saker. Ska vi ta bort det? Nej, säg som det är, ! Ni är emot att folk har fått mer pengar att köpa för. Ni tycker att ni skulle sköta de pengarna . Det tycker inte jag. 122 () replik: , jag kan lugnt vara tydlig med att jag är emot er politik. Dels för att den har ökat inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män med , dels för att vi har fått 146 000 fler fattiga och att antalet fattiga barn kraftigt har ökat . Vi kunde alldeles höra hur Kommuner och Landsting sade att man beräknar att socialbidragen för kommunsektorn kommer att öka med , och det är en effekt av den politik du bedriver. Det är på grund av att ni har försämrat sjukförsäkringen och a-kassan. Den notan får kommunernas skattebetalare nu ta som det självklart är förödande för dem som drabbas. Försämringarna i sjukförsäkringen slår framför allt mot oss kvinnor. Det, , är effekterna av er politik. Ja, jag menar att det inte är det mest prioriterade att högavlönade män ska få sin städning utförd genom att vi använder våra gemensamma skatteresurser. Jag använder hellre de pengarna till satsningar på fler anställda i äldreomsorgen, i förskolan eller i skolan. Det skulle förbättra vardagen för så många fler alla de barn som är i behov av omsorg eller utbildning, alla de äldre som behöver bättre kvalitet i sin vardag och alla de kvinnor som jobbar i dessa verksamheter. De skulle på så sätt få fler arbetskamrater, och vi skulle få en betydligt bättre kvalitet. Det har vi i valt att prioritera. Vår politik skulle leda till en sysselsättningsökning i den här lågkonjunkturen medan ni här försvarar en politik som faktiskt får stor påverkan i de kommunala verksamheterna och i människors vardag. ökar arbetslösheten väldigt mycket, och ni står bredvid och tittar på. Det får kommunerna ta på sina socialbidragskostnader. 123 () replik: Debatten är liksom i går ganska yvig och omfattar många frågor. Jag noterar att jag inte fick något svar när det gällde omfattas det i huvudsak eller inte? Jag förstår att inte kan svara på den frågan, för det är en mycket ideologisk fråga: Ska få fortsätta eller inte? Det handlar om människors möjligheter att få sina operationer ordentligt utförda. Synen på detta i dubbel bemärkelse är en ideologisk fråga. Jag vill att ska gå hem och fundera på om ska få fortsätta eller om det bara är tandvård eller annat som ska få bedrivas i detta kvarter. Jag noterade också att medvetet avstod från att försvara att de helt plötsligt bara vill angripa kvinnorna men inte männen. ROT-avdrag är helt okej hur kan feministen stå och säga detta? Det stämmer ju inte med er ideologi. Är det bara män som ska få skatteavdrag? Jag tycker inte det. Jag tycker att man ska se till att ordna ordentliga arbetsplatser för många kvinnor som annars hade tvingats arbeta svart. Allra sist kommer jag något utanför den kommunala räjongen. verkar ha mer pengar än något annat parti. Det är ju fullständigt osannolikt. Helt plötsligt vill man stödja i genom att köpa . Man lägger inget ansvar på företaget. De pengar som man sedan har kvar vill man satsa på kommunerna och landstingen. Vad blir det kvar av en sådan politik? Den hänger ju inte ihop! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 18 § Allmänna motioner om inkomstskatter Föredrogs skatteutskottets betänkande 2008/09:SkU25 Allmänna motioner om inkomstskatter. 124 (): Detta handlar alltså om allmänna motioner om inkomstskatter. Vi får se om det blir lika hetsigt som slutet på förra debatten. Jag ska i alla fall börja med att yrka bifall till reservationerna 11 och 12. håller på att förändras. Många frågar sig vad som händer i landet. Vi håller på att byta modell från ett gemensamt samhälle där alla bidrar till vår välfärd till ett individuellt, där allt ska köpas och kan köpas efter behov för stunden. Behöver jag barnomsorg köper jag det under kanske . Behöver jag en höftledsoperation köper jag kanske det, kanske betalt via en försäkring som jag betalar för. Inget område är undantaget. Det förstår vi när vi får höra regeringens ständiga mantra: Sälj ut och sänk skatterna, så kommer fler i arbete. Hur många har kommit i arbete ? Mig veterligen är fler än 200 000 arbetslösa just . har avgifterna till a-kassan ökat. Ersättningen har sjunkit liksom i sjukförsäkringen, allt för att finansiera jobbskatteavdraget. Varför var det så viktigt att förstöra försäkringssystemet? Regeringen, som har sänkt skatten, har krympt staten. När det gemensamma, alltså välfärdssamhället krymper, drabbar det de enskilda. Faktum är att de nordiska länderna, med högt skatteuttag men också en hög skattefinansierad välfärd, ses som förebilder i den internationella ekonomiska debatten. Socialdemokraternas mål är ett samhälle som bygger på idén om allas lika värde. Samhället ska utformas så att det finns plats för alla och så att ekonomiska och sociala skillnader utjämnas. Under den borgerliga regeringsperioden har emellertid skattesystemet gått in i en period av ständigt pågående omläggningar som inte har minskat skillnaden mellan människor utan i stället ökat den. Mycket stora förändringar har skett på skattesidan sedan vi fick en borgerlig regering . I pengar rör det sig om mer än 80 miljarder som skattesänkningen har kostat. Följden av denna omfördelning och den förda politiken är att klyftorna har ökat i landet. Den rikaste tiondelen av befolkningen får av inkomstförstärkningarna medan pensionärer, som utgör av befolkningen, endast får . Är det rättvist? Det är väl inte ett rättvist samhälle man strävar efter i första hand. Det har dessutom blivit mer uppenbart att regeringens skattepolitik innebär en förändring av viktiga grundläggande principer för skatterna. Principer om likformighet och skatt efter bärkraft har ersatts av en strävan efter att använda variationer i skatteuttaget som endera piska eller morot för att styra människors ekonomiska beteende. Vi anser att skatterna ska förändras så att de blir mer rättvisa och så att skattesystemet blir mer fungerande. Skatterna ska trygga finansieringen av den gemensamma välfärden, främja sysselsättning och tillväxt, vara likformigt och omfördelande, och reglerna ska vara tydliga och enkelt utformade. Ett väl fungerande skattesystem ska bygga på breda skattebaser. Regeringens så kallade jobbskatteavdrag syftar till att öka skillnaderna mellan dem som jobbar och dem som av olika anledningar inte jobbar. Det innebär att de som är arbetslösa, sjuka och pensionärer inte bara får lägre inkomster utan också högre skatt. Det tycker vi är djupt orättvist. Sänkt a-kassa och högre skatt gör det inte lättare att få arbete trots att man deltar i olika söka-jobb-aktiviteter, men de gör det definitivt svårare att vara arbetslös. Effekterna av en skattesänkning i form av eget ekonomiskt utrymme för individen måste jämföras med vilka nya och ökade privata kostnader som kan uppstå som följd av minskad skattefinansiering av olika samhällstjänster. Det är kostnader som i sin tur innebär att det inte blir någon ökning av det egna utrymmet. Jag vet inte hur många av er som kommer ihåg en film som gjordes och som hette Skattefria , där spelade huvudrollen. Han avsvor sig att över huvud taget betala någon skatt, vilket innebar att han fick köra på åkrar och i leriga diken när han skulle skjutsa barnen till skolan där de inte heller fick gå. Jag undrar om det är ett sådant samhälle vi strävar efter att vi inte ska betala någon skatt. En skattekvot på av bnp som vi har är enligt mångas bedömningar inte tillräcklig för att klara ens oförändrad standard inom välfärdspolitiken. För att klara en oförändrad standard inklusive en förstärkning av a-kassan behövs en ökning av skatteuttaget, alltså höjd skatt, åtminstone års nivå. En annan viktig aspekt av den fördelningspolitik som vi står för är rättvisa mellan generationerna. Vi vill ge pensionärerna i ett första steg minskad skatt med minst 2 700 . Systemet med skattereduktion för utgifter för hushållsnära tjänster är en annan del av den orättvisa skattepolitik som regeringen för. Vi anser att skattereduktionen ska tas bort. Systemet innebär i realiteten att gemensamma resurser i form av skatter används för att ge skattefavörer för högavlönade som har råd att betala vad det kostar. Avdragsrätt för fackföreningsavgift och a-kassa infördes för att skapa skattemässig neutralitet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Arbetsgivarna har fortfarande rätt att göra avdrag för medlemsavgiften till sina organisationer, medan arbetstagarnas rätt att göra avdrag har försvunnit. Känns det månne igen från tidigare borgerliga regeringsperioder? har avgiften till a-kassan höjts och ersättningen sänkts, vilket kraftigt försämrat för löntagarna i landet. Vi anser att avdragsrätten ska återinföras. Avslutningsvis, fru talman, vill jag citera , ledarskribent i . Han säger så här med hänvisning till fredagens ekonomiska debatt i kammaren om de misstag som regeringen gjort sedan de borgerliga tog över makten: Skattesänkningarna, alltså jobbskatteavdraget, under brinnande högkonjunktur var ett stolpskott. Försämringarna av a-kassan och sjukförsäkringen har försvagat den svenska modellen och ökat människors sårbarhet i sämre tider. Den har ökat klyftorna i stället för att stabilisera samhället, tvärtemot vad som behövs. Jag yrkar som sagt bifall till reservationerna 11 och 12. 125 (): Inkomstskatter har vi debatterat förut i kammaren. Det är risk att man säger väldigt mycket av det som har sagts tidigare. Innan jag gick i kammaren tog jag fram förra årets protokoll från inkomstskattedebatten. Jag tänkte att det ska bli spännande att se om det är samma frågor som vi tar upp . Skillnaden från är att vi nu också har steg 3 i regeringens jobbskatteavdrag att ta hänsyn till i debatten. Annars tycker jag inte att strukturen på regeringens inkomstskattepolitik har ändrats avsevärt . Skillnaden är den att man har ökat på skattesänkningarna. Man har därför också tvingats att låna upp för att klara av det. har påpekat det fördelningspolitiskt felaktiga, som vi ser det, i regeringens skattesänkarpolitik. Vi har också påpekat att det i första hand gynnar männen på bekostnad av kvinnorna. Vi menar att kvinnors ekonomi jämfört med mäns har försämrats sedan regeringen har sjösatt sin inkomstskattepolitik. Vi menar vidare att den retorik som allianspartierna använder, i meningen att det skulle ge fler jobb, inte heller stämmer. Jag instämmer väldigt mycket i det som LO säger i sitt remissvar om jobbskatteavdraget. Man menar att det här sättet att skapa fler jobb och incitament är oerhört dyrt. Det är mycket bättre att i så fall använda pengarna till mer riktade sysselsättningsfrämjande åtgärder. Det tycker jag är väldigt centralt i den här frågan. Jobbskatteavdraget framställs ju enträget som ett sätt att öka sysselsättningen. Det kanske är lite intressant . En annan kritik vi har mot regeringens skattepolitik är de avsteg man gör från likformig beskattning, de gränsdragningsproblem som skattepolitiken ger upphov till. I betänkandet tas också frågan om hushållsnära tjänster upp. Vi debatterade den så sent som för sedan. Jag ska inte upprepa all den kritik som jag framförde då. Men jag läste i ett TT-meddelande alldeles att det har kommit in 45 000 ansökningar mot förväntade 125 000 till om avdrag. finns det fortfarande tid kvar. Vi vet inte var vi hamnar. Det som är intressant är att det genomsnittliga avdragsbeloppet låg på . Frågan är varför man har satt en nivå på för avdraget för hushållsnära tjänster. Jag har egentligen aldrig fått något riktigt svar på den frågan. Jag fick det inte heller. Vi får se om vi får svar . Varför ska ni vill ju gärna jämföra med andra länder ha ett sådant väldigt gynnsamt avdrag för hushållsnära tjänster visavi andra system? Det finns en helt annan fråga som finns med i betänkandet. görs stora insatser av människor som har åtagit sig frivilliga samhällsuppdrag. Det kan handla om kontaktpersoner, kontaktfamiljer, övervakare, stödpersoner och så vidare. hjälper man medmänniskor till ett värdigare och bättre socialt liv. Jag tycker att alla de insatserna verkligen förtjänar ett erkännande. Jag är övertygad om att vi allihop tycker det.