prot · GX0947 · 2009-12-10 00:00:00 — När sedan en tredje hjälplös man dyker upp i strömmen går medhjälparen plötsligt mot land och får då frågan: Vad sysslar du med? Sviker du dessa människor? Nej, svarar mannen, det där klarar du så bra själv. Jag ska bara gå uppströms för att se varför de faller i. Folkhälsoarbete måste vara att jobba just uppströms, att förebygga att människor så långt som möjligt kan bibehålla sin hälsa och slippa sjukdom och ohälsa. Betänkandet markerar på ett tydligt sätt att en solidariskt finansierad hälso- och sjukvård av god kvalitet måste arbeta med både reparation och prevention. Jag vill därmed yrka bifall till förslaget i socialutskottets betänkande. Vår folkhälsominister har klart och tydligt satt fokus på det förebyggande folkhälsoarbetet, och det har varit framgångsrikt. Många av oss kanske sätter likhetstecken mellan god hälsa och en frisk kropp. Men god hälsa är framför allt en personlig upplevelse av helhet som kan finnas oavsett ålder, funktionshinder och livssituation. Kunskapen om kost, motion och att leva sunt finns hos de allra flesta. Människor är mer engagerade än någonsin i sin egen hälsa. är det ingen hemlighet att hälsan är ojämlikt fördelad. Hos vissa grupper ökar stress, psykisk påfrestning, rökning, alkoholriskbruk, övervikt och andra hälsoproblem. Beräkningar visar att minst en tredjedel av hjärt-kärlsjukdomarna och vart tredje fall av de tolv största cancersjukdomarna skulle kunna förebyggas med förändrade levnadsvanor. Det är inte alltid lätt att leva sunt, och därför behövs det stöd för att förebygga sjukdomar, främst de så kallade livsstils- eller välfärdssjukdomarna. Det går inte att debattera folkhälsa utan att beröra alkoholen, som är vårt samhälles i särklass största sociala och medicinska problem. av allt våld i vårt land är relaterat till alkoholen. är det kvar till julhelgen. För de allra flesta av oss är det en högtid som vi förknippar med glädje och gemenskap. Men för en del är julhelgen något som man bävar inför. Många känner ensamhet, och många barn känner oro och obehag inför en julhelg där alkoholen står i centrum. har räknat ut att eller 385 000 barn i vårt land lever i så kallade riskbrukshem. För min egen valkrets, län, rör det sig om närmare 12 000 barn som växer upp med föräldrar som konsumerar alkohol i en omfattning som utgör en uppenbar hälsorisk. Tänk att det är närmare 400 000 barn i vårt välfärdssamhälle som riskerar att få sina juldrömmar kraschade på grund av vuxnas alkoholkonsumtion. Medan alkoholindustrin firar stora ekonomiska framgångar får , inte minst nu under julhelgen, ta emot allt fler samtal från barn som är oroliga för att deras föräldrar dricker. Undersökningar visar att av befolkningen vill diskutera sina levnadsvanor med vårdpersonalen. Trots det är det av dem som sökt vård som uppger att detta har skett. Att jobba uppströms, fru ålderspresident, innebär att ge människor redskap att kunna förebygga sjukdomar och leva ett gott liv. 267 (): Kvällen är sen, och vi ska alla bli klara . Min partikamrat har pratat om många frågor som ligger inom socialutskottets område. Jag tänker prata en del om vad vill när det gäller äldreomsorgen. Jag ska försöka göra det så kort som möjligt. När man blir äldre är det oerhört viktigt att man fortsätter att ha inflytande och makt över sitt eget liv. När det inte fungerar bra utan hjälp och stöd är det viktigt att man känner den tryggheten att man kan få det. Om det inte fungerar bra hemma måste man veta att man kan få en plats på ett äldreboende. Valfrihet är en mycket mer komplicerad fråga än att man ska prata om privatisering och marknadsanpassning och om att välja mellan olika utförare. Det är inte det vi i menar med verklig valfrihet. Det är alltför sällan som man kopplar det till resurser. Det handlar om att har tillräckligt med resurser så att man har tid att sitta ned och prata när någon behöver det, att sitta med vid måltider, att ta promenader, att ha sociala aktiviteter, att inte behöva stressa och att ta in vikarier. Om detta inte fungerar är det väldigt svårt att få den hjälp man vill ha och kunna påverka den hjälp som man får från . Det är naturligtvis likadant på ett äldreboende. Finns det för få äldreboendeplatser blir valfriheten inte speciellt stor. Då får man ta första bästa plats efter att ha väntat alldeles för länge i stället för att kunna välja det äldreboende man vill bo på i kommunen. Finns det för lite personal på äldreboendet finns det inte heller utrymme till egen tid och till att se till varje individ, som man borde kunna göra. Man måste naturligtvis vara med vid biståndsbedömningen. Att kunna påverka vad jag får hjälp med, hur det utförs och av vilken person tycker vi är viktigt. Det bör skrivas in i socialtjänstlagen. Hur arbetet organiseras påverkar också. Om man har kontinuitet och har lagt upp ett bra kontaktmannaskap så att man får samma personal som känner en och vet vad man vill ha, som man känner sig trygg med, som man kan förklara för vad det är man vill ha påverkar man mycket mer. Det handlar också om bemötandet och kompetensen. Det är viktigt att kunna få äldreomsorg på det egna modersmålet. Hur kan det bli en bra kvalitet i äldreomsorgen om man inte kan göra sig förstådd och inte kan förstå den som ska hjälpa en med väldigt personliga saker? Det blir det naturligtvis inte. Det blir inte tillräckligt bra kvalitet. Det är samma sak om man har en annan sexuell läggning och känner att man inte blir bemött som den människa man är, inte blir synliggjord. Då blir det inte heller något bra kvalitet i äldreomsorgen för den personen. Jag tycker att det på många sätt var en bra hearing vi hade. Det var roligt att höra exemplet från . Det var speciellt roligt eftersom jag hade varit där själv på besök och träffat några av de undersköterskor som jobbade på äldreboendet . De var väldigt spända inför hur det skulle gå på kvalitetsmässan och om de skulle få Götapriset, och de vann faktiskt det. Det är ett av de finare priser man kan få. De var väldigt engagerade. De berättade hur de hade funderat och diskuterat vad man kunde göra med sina guldkantspengar, som det kallas där. De såg det som en resurs att ha en simhall tvärs över vägen. De diskuterade med de äldre, köpte badbyxor, baddräkter och simdynor. De var över och badade. De som inte ville bada följde med och tyckte att det var en rolig utflykt, de satt och fikade, de har cykelturer och grillfester ute på gården. De har gjort allt möjligt som gör att det finns meningsfulla aktiviteter att se fram emot och roliga saker att diskutera efteråt. Det här har man gjort på ett kommunalt äldreboende. Det finns alltså entreprenörskap och engagemang också när man är kommunalt anställd. Det är lite roligt att kunna säga att inte heller tänker införa lagen om valfrihet. De har en väldigt genomtänkt äldreomsorg. När jag var där såg jag också att man stärker sin personal. Man åker och tittar på saker på andra ställen i landet. Man tar till sig vad andra gör. Man utvecklar det i . Man låter den egna personalen växa. Det var många undersköterskor som hade utvecklats och tagit på sig mycket ansvarsfulla arbetsuppgifter. som man ser sådana saker som i , som också har bekymmer med ekonomin, ser man på allt fler ställen kommuner som måste spara. Det är neddragningar. Personalen berättar att det är tuffare för de äldre att få komma på äldreboenden. Biståndsbedömningarna är hårdare. Man tar inte in vikarier. Arbetstiderna blir sämre. Det här bryter ofta en positiv utveckling. Man tappar geisten när det blir på det här sättet. Den viktigaste frågan för handlar egentligen om mer pengar till kommunerna. Regeringens satsning räcker inte. Det är tillfälliga pengar. Jag kan inte låta bli att påpeka att man tog över ett stort överskott när man vann förra valet. Man har inte sparat in de pengar man har använt på de två åren innan krisen kom. Jag vill också tala om att det finns tre områden som vi i har velat lyfta fram alldeles extra och som vi vill lägga 140 miljoner på framöver. Det handlar för det första om att kunna få äldreomsorg på sitt eget språk. Det handlar för det andra om multisjuka äldre. Där finns det ett stort behov av att samla hälso- och sjukvården och äldreomsorgen runt den äldre. Det handlar om en helhetssyn, kontinuitet och samverkan över professions- och organisationsgränserna. För det tredje handlar det om psykisk ohälsa. Vi vet att många äldre har psykiska problem, och de har blivit väldigt försummade. Det behövs kompetens och ett samarbete. vill jag säga att vi föreslår en kompetenssatsning, ett äldreomsorgslyft, en investering i personalen. Det gör vi därför att Kompetensstegen är över, som sades förut. Det finns många som saknar utbildning, och det finns också ett stort behov av kvalificerad utbildning när man har jobbat ett tag och har en grundutbildning. Det vet vi alla. Vad vore bättre än att sätta i gång det här nu när vi har människor som behöver grundutbildning och ett stort behov av fortbildning? har vi människor som vill jobba inom äldreomsorgen och utbildar sig men har svårt att få jobb på grund av de neddragningar som sker runt i kommunerna. Därför vill vi satsa 400 miljoner . Vi vill också återuppliva utbildningsvikariaten, som var bland det första som alliansregeringen avskaffade. I stället för nedskärningar och mindre personal i äldreomsorgen vill vi satsa på en stabil satsning till kommunerna med pengar för kompetensutveckling för personalen. I stället för privatisering och marknadsanpassning satsar vi i på inflytande i vardagen för äldre kvinnor och män som behöver hemtjänst eller behöver bo på äldreboenden. I stället för konkurrens och uppsplittring satsar vi på en helhetssyn och det samarbete som såväl behövs kring äldre människor. 268 (): I denna stund pågår festernas fest på andra sidan . Goda viner och annan dryck inmundigas med behag. För många män är det dock inte allom givet att ohejdat låta dessa drycker likt en ström flöda nedför strupen. Jag påstår att en och annan frackklädd gentleman tänker sig för och inte låter sig förföras av en ljuvlig bouquet. Det kan vara genant att i detta folkhav i avbryta banketten för att uppsöka ett ställe visst för att lätta på trycket. Det är nämligen så, fru ålderspresident, att prostatan med tiden har en tendens att öka i storlek och på så sätt ställa till miktionsproblem för den som är bärare av denna blåshalskörtel. En vän av ordning ställer sig självfallet frågan om detta fenomen på något sätt går att undvika, för att inte säga förhindra. Alla vet vad prostatagubben har för besvär, men frågan är varför han över huvud taget ska behöva bli en prostatagubbe. Miktionsproblem är inte något som kommer plötsligt som en blixt från klar himmel, utan det smyger sig på den presumtive gubben sakta men säkert. Finns det då inget observandum på denna väg? Jo, fru ålderspresident, det finns det. Genom ett enkelt blodprov kan man få en uppfattning om prostatans storlek. Man mäter nämligen halten av PSA, prostataspecifikt antigen, i blodet. Ju högre värdet är desto större är prostatan. Vad jag beskrivit kan vara effekten av en snäll, benign, förstoring av prostatan. Denna förstoring av körteln är snäll, alltså inte farlig, inte malign, men ack så förarglig i sammanhang där det krävs ett långt stillasittande med allehanda frestelser eller ett flanerande i staden som måste planeras efter toalettillgång. Genom att mäta PSA och kombinera detta med en somatisk undersökning och låta patienten göra en tidsmiktionslista kan man erbjuda en farmakologisk behandling till att börja med. Hur lyckat detta blir avgörs självfallet av kliniken och den förmodade reduktionen av PSA-värdet. Eventuellt kan det bli fråga om operation. Om man tar ett PSA-prov omkring amerikanska urologsällskapet förordar att man ska börja får man ett så kallat baseline-värde att förhålla sig till framöver. Inom den medicinska vetenskapen är det viktigt att se förändringar för att kunna sätta dessa i relation till den kliniska bilden som patienten uppvisar här och . är det tyvärr så att alla män inte får denna möjlighet då doktorerna har olika uppfattning om provtagningars betydelse. En studie visar si och en annan visar så. Patienten hamnar med andra ord i doktorns garn på gott och på ont. En sann demokrat måste då tycka att det väl ändå är patientens prostata det handlar om och inte doktorns. Han borde ha något att säga till om. Samhället borde naturligtvis kunna ge alla män valmöjlighet att undersöka sin prostata. Det var så mammografin kom till i regi 1986 då som första land i världen införde den. Mammografi är alltså en screening för bröstcancer. Observera att kallelsen till mammografi är en inbjudan som alla kvinnor får . Det är alltså inget tvång utan det är ett erbjudande om att undersöka brösten. Varje kvinna kan med kallelsen i sin hand bege sig till en bröstmottagning, nota bene utan att först konsultera läkare för att få en remiss, eller så kan hon helt enkelt låta bli. I en demokrati kallar man detta för valfrihet. I det mest jämställda landet i världen har inte männen denna möjlighet därför att de helt sonika inte får någon inbjudan till att undersöka sin prostata. Om det vore för att prostatan endast kunde drabbas av snälla förstoringar, som jag har beskrivit, kunde jag förstå beslutet. Men, fru ålderspresident, även prostatan kan drabbas av cancer. Det är nämligen de facto så att ca 10 000 män insjuknar i prostatacancer och ungefär drygt en fjärdedel av dem dör i sin sjukdom. Det är ungefär samma siffror som för kvinnorna. 9 000 insjuknar och en tredjedel dör i sin sjukdom. Varför får kvinnorna denna möjlighet till undersökning utan att först besöka en läkare och inte männen? Liksom mammografins vara eller inte vara understundom blossar upp diskuteras PSA-värdets sensivitet, alltså möjligheten att skilja snäll prostataförstoring från elak. Vi lever ständigt i den medicinska vetenskapen med olika resultat och tolkningar av studier. Som jag tidigare sade kan en studie tala för en screening medan en annan talar emot. Det är så, fru ålderspresident, att det pågår flera studier som inom kommer att visa, likt den gjorda stora europeiska studien, att mätning av PSA minskar dödligheten med . , fru ålderspresident, innan kommer till ett beslut, dör ca 2 500 män i prostatacancer. måste kunna ta ett beslut och uppmana att å det snaraste införa pappografi. I betänkandet står det att kommer att inleda arbetet med att göra vissa uppdateringar av de nationella riktlinjerna för prostatacancer. Men hur kommer det att ta? Tar det ett, fem eller ? Tar det hinner ytterligare 12 500 män dö i sjukdomen. Jag tror inte att någon av dessa män som faller offer för sjukdomen, och speciellt deras anhöriga, ifrågasätter PSA-värdets tillförlitlighet. Den som drabbas hade säkert önskat att halten PSA hade mätts på ett tidigare stadium för att sedan kunna differentiera genom en biopsi, ett vävnadsprov, mellan snäll och elak förstoring. Det är inte roligt att upplysa en till synes frisk patient som söker för underlivsbesvär att han har en långt framskriden prostatacancer en man som aldrig har fått ett erbjudande om att undersöka risken för en av våra vanligaste cancersjukdomar. Låt mig beskriva ett patientfall. En 51-årig man kommer på årskontroll och tillfrågas om han vill kontrollera PSA. Han svarar ja. Värdet visar sig vara för högt och urolog utreder vidare. Jag påstår att han nu inte hade levt utan dött i sin cancer. Observera att han inte hade några symtom på prostataförstoring. Ödet låg alltså i läkarens händer som frågade om patienten var intresserad av att veta PSA-värdet. Jag frågar mig nu: Varför ska det vara så? Borde inte avgörandet ligga hos den enskilde som får en möjlighet att själv ta ställning genom ett hemskickat brev för screening av PSA precis som alla kvinnor får göra i fråga om mammografi? Varför ska männen vara utlämnade till olika företrädare i sjukvården beträffande en av de vanligaste cancerformerna? Okej, PSA är inte ett hundraprocentigt mått på prostatacancer, men har vi inget bättre. Det forskas för att få fram andra mer känsliga biomarkörer, men får vi väl ändå använda oss av det som finns tillgängligt! 2 500 män dör i prostatacancer. En annan invändning mot PSA-screening är att man kan få ett falskt positivt svar och på så sätt behandla någon i onödan med risk för komplikationer i form av inkontinens, minskad libido eller erektionsförmåga. Här vill jag dock, fru ålderspresident, framhålla arbetet som görs av som är professor i urologi på KS. Han har varit med om att ta fram robotkirurgin för prostataoperationer. Det är en banbrytande behandling som minskat till exempel inkontinensbesvären . Det finns med andra ord stora förhoppningar om att komplikationerna vid robotkirurgi framöver ytterligare kommer att reduceras och kanske rent av elimineras. Innebär då denna undersökning och det falskt positiva svaret att det var en onödig undersökning? Själv skulle jag, om jag råkade ut för att få ett falskt positivt svar på mitt PSA-värde, vara väldigt tacksam för att det inte var cancer och att jag nu får möjlighet att uppleva den sista tredjedelen av mitt liv och, fru ålderspresident, ställa till med en sjudundrande 90-årsfest! Jag tror att vi är många som föredrar att få uppleva våra barnbarns uppväxt och konstatera att kärleken och den sexuella tillfredsställelsen inte nödvändigtvis måste vara fysisk. Det finns faktiskt andra värden, och om jag trots allt vill ha lite krydda i tillvaron får jag väl dra mig till minnes alla de ljuvliga stunder som varit, eller hur, manliga kolleger? Har jag min partner kvar i livet förhoppningsvis får vi väl syssla med verbalsex som substitut till den av komplikationer genomgångna behandlingen av en förmodad prostatacancer, om nu inte har opererat någon av oss! Det vore hälsosamt om vi i denna kammare för en gångs skull lämnar partipolitiken åt sidan och fattar ett beslut, trots att beslutet redan är fattat i utskottet, om en rättighet för män att själva få bestämma om de vill kontrollera sin prostata i syfte att utesluta en av de vanligaste cancerformerna. Jag är övertygad om att de flesta skulle klara av detta. De som inte gör det skulle i varje fall få lite råg i ryggen och med erbjudandet i handen ta upp det med sin läkare. Om kvinnorna har klarat av att ta beslut om sina bröst måste väl ändå männen klara av att ta beslut om sin prostata! Om vi inte gör det är jag övertygad om att kvinnorna, eller partnern, kommer att ta initiativ i besluten när kallelsen dimper ned i brevlådan. Liksom vi månar om våra kvinnors bröst månar kvinnorna om våra prostator, eller hur, kära kolleger? Avslutningsvis, fru ålderspresident, låtom oss göra detta till ett historiskt beslut när vi går till votering! Det är ett viktigt inlägg i jämställdhetsdebatten och ett kvitto på respekt för den enskilde mannen. Låt oss sätta honom i centrum, precis som sade! blev mannen betrodd och bemyndigad att ta beslut om sin prostata i och med införandet av pappografi. Jag yrkar bifall till min motion So542. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 15 § Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Anmäldes och bordlades Skrivelse 2009/10:66 Hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning vid förundersökning i brottmål Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för denna skrivelse skulle förlängas till . Motioner med anledning av prop. 2009/10:48 Åtgärder med anledning av Lavaldomen 2009/10:A8 av m.fl. (s) 2009/10:A9 av m.fl. (s, v, mp) med anledning av framst. 2009/10:RS4 Uppföljning av riksrevisionsreformen 2009/10:K5 av m.fl. (m, c) 2009/10:K6 av m.fl. (m, c) 2009/10:K7 av () 2009/10:K8 av () betänkande 2009/10:SfU13 Ändringar i sjukförsäkringen betänkanden /10:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 2009/10:KrU5 Tid för kultur betänkanden /10:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv 2009/10:NU3 Utgiftsområde 21 Energi betänkande 2009/10:CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik 16 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2009/10:167 Uttagsskatt på kooperativ vindkraft av Per () till finansminister () 2009/10:168 Utvecklingen för kooperativ vindkraft av Per () till näringsminister () 2009/10:169 kring kreativa näringar av () till näringsminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2009/10:320 Försenade utbetalningar av stöd till jordbrukare av () till jordbruksminister () 2009/10:321 Den inre marknadens förutsägbarhet av () till statsminister () 2009/10:322 Skattesänkningar och utanförskapet av () till finansminister () 2009/10:323 Vräkning av barn av () till statsrådet () 2009/10:324 Förändring av semesterlagen av () till statsminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2009/10:275 Industriinvesteringarna av () till finansminister () 2009/10:276 Konsekvenser av nordiskt skatteavtal av () till finansminister () 2009/10:285 Det nordiska skatteavtalet av () till finansminister () 2009/10:291 Kravet på kassaregister i den nya kassaregisterlagen av () till finansminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 4 § anf. 34 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med anf. 48 (delvis), av talmannen därefter till ajourneringen , av förste vice talmannen därefter till och med 6 § anf. 150, av tredje vice talmannen därefter till och med 10 §, av tjänstgörande ålderspresidenten därefter till och med 12 § anf. 204 (delvis), av tjänstgörande ålderspresidenten därefter till och med 13 § anf. 217 (delvis), av tjänstgörande ålderspresidenten därefter till och med 14 § anf. 234 (delvis), av tjänstgörande ålderspresidenten därefter till och med anf. 252 (delvis) och av tjänstgörande ålderspresidenten därefter till sammanträdets slut.