prot · GX0945 · 2009-12-08 00:00:00 — För att interpellanterna och debattören ska få en uppfattning om vad det handlar om kan jag säga att det i , och Arbetsförmedlingens remissvar på Högdahls utredning bland annat står att man avstyrker utredningens förslag att regeringen ska styra myndigheterna vad gäller service och tillgänglighet. De skriver: Utformning av samverkan måste bestämmas av myndigheterna själva. Det är endast den samverkande myndigheten som utifrån sin djupa kännedom om den egna verksamheten kan ta ställning till på vilka orter nya etableringar bör göras och vilken service som krävs. Det kan definitivt inte vara en uppgift för regeringen att styra myndigheternas organisation och verksamhet på det sätt som utredningen föreslår. Jag nämner detta för att ni ska få en uppfattning om att det krävs en hel del arbete innan det kan ske förändringar i ett land som har autonoma och självständiga myndigheter. Det finns ett beredningsansvar, och vi måste vara grundliga i det. Den reservation som indirekt tog upp innebar att avstyrkte de förändringar i samtjänstlagen som skulle underlätta för just samverkan mellan myndigheter. Ni kanske har lämnat det eller glömt det? Bra, fortsätt med det! Jag vill också vända mig mot den bild som ges i interpellationerna. Den är kanske lite för dyster. Det är inte bara Högdahls utredning som har kommit, utan mycket har hänt . Vi har runt om i haft en diskussion om hur den lokala servicen bäst ska kunna utvecklas utifrån lokala behov. , fru talman, har det startats närmare 200 lokala där två eller fler myndigheter samverkar och ger service till medborgare och företag. I vissa av dessa samverkanskontor finns också kommunerna representerade. Jag hoppas att det ska bli många fler ställen. På 200 ställen i har dock servicen till medborgare och företag förbättrats tack vare nya samarbeten som denna regering har initierat, och det tycker jag står i viss kontrast till den dystra bild som vi har fokuserat lite för mycket på här . tog upp en viktig sak, nämligen alla dem som inte har tillgång till eller använder sig av IT-tjänster. Vi tror att lanthandeln eller bygdegården skulle kunna fungera som en kontaktpunkt där man med tekniska hjälpmedel kan få till stånd personliga möten på distans med myndighetshandläggare. En annan idé som förs fram av Högdahl är att ge våra ungefär 2 500 lantbrevbärare som når 750 000 hushåll i glesbygden en ny serviceroll. Utrustade med bärbara datorer skulle de kunna hjälpa till med att förmedla enklare myndighetskontakter. Det civila samhället och de ideella organisationerna svarar också för viktiga delar. När det gäller personliga möten på distans finns ett intressant samarbete i mellan , och Arbetsförmedlingen där man provar en teknik för detta. Arbetsförmedlingen låter sina kunder på åtta orter träffa handläggare i personliga möten via en distansmötesplats som ger full ögonkontakt och inte kräver att man är närvarande. Det handlar om , , , , och , där främst arbetssökande använder distansmötesplatserna och kontoren i och . Arbetsförmedlarna kan då ge direkta svar. Det finns alltså möjligheter att använda sig av ny teknik och ändå behålla den personliga kontakten. Målet är dock att alla ska få en god samhällsservice, och utredning är som sagt ett väldigt bra underlag för det arbetet. 54 (): Det läste upp när det gällde , och inställning att det måste bygga på deras egen vilja och kraft till förändring och samarbete visar vad allt detta egentligen handlar om. Det är oerhört tunga och svåra strukturer. Jag förstår innebörden i det du läste upp, det vill säga att det krävs en viss tyngd och handlingskraft för att komma åt det hela. Det är därför jag tror att det krävs direktiv och kanske ytterst lagstiftning för att göra någonting åt det. Annars blir det nämligen ett resonemang som är mer kosmetiskt än praktiskt. Min fråga till dig kvarstår: Är du beredd att i ett senare skede, när de andra bitarna förmodligen kommer att visa sig vara uttömda, använda dig av direktiv- och lagstiftningsmöjligheten? Den frågan har du fortfarande tid att svara på. , och jag vill understryka vikten av att det händer något. Man måste bryta sektorsgränser och driva fram gemensam myndighetsservice och lokala servicekontor som är bemannade och inte bara erbjuder kontakt via en tv-skärm. Det gör man som du nämnde i , som jag också har besökt personligen. Det är ett steg på vägen, men att återupprätta en statlig serviceorganisation innebär bemannade kontor och ett grundläggande åtagande med en viss representation av statlig service i varje kommun. Det är ett vidare åtagande än det som diskuteras i de exempel du tar upp. Vi vill att man gör de statliga myndigheterna till en serviceorganisation, motverkar negativ myndighetskultur, ger myndigheterna en nystart och vågar utöva det politiska ledarskap som krävs i form av både direktiv och lagstiftning för att bryta de järntrianglar som präglar delar av Myndighetssverige. 55 (): kom till remissvaret från och Arbetsförmedlingen, som var väldigt kritiskt. Det förstår jag. De beter sig som om de skulle leva sina egna liv. Men jag ska ge dig ett tips, : Strunta i vad de säger och visa med hela handen hur de ska göra! Det kan du faktiskt göra, precis som sade, genom regleringsbrev. Det är regeringen som har det yttersta ansvaret för att detta ska fungera. I ditt svar sade du: När jag har sagt det vill jag dock understryka att inriktningen från regeringens sida är helt klar: Alla medborgare ska ha en god tillgång till offentlig service. Då måste du ju styra dessa myndigheter. Så är det. Detta måste också beredas. Jag vet inte hur under den här mandatperioden vi har ställts inför förslag i propositioner och betänkanden som har varit urslarvigt beredda. är det därför väldigt noga att detta ska beredas. Det här har vi dragit så . Sätt i gång och producera i stället! har vi en sjukförsäkring som slänger ut 17 som står i princip utan. Är det bra berett när man sedan i efterhand kommer och vill göra justeringar? Det kan jag inte kalla det. Jag förstår inte varför det skulle vara så noga den här gången. Jag skulle i så fall vilja ha det lite tvärtom. Kommer det någon proposition i vår? Det har du inte svarat på, . Kommer det något förslag? har vi harvat det här om. är det för lagstiftning. Jag hoppas att du får remissinstanser som skriver det också. 56 (): Myndigheterna är naturligtvis sig själva närmast. Om de blir tillsagda exakt var de ska lägga sina serviceknutpunkter är det klart att de har synpunkter och inte vill att man ska lägga sig i det. Det skulle väl vilken myndighetschef som helst komma fram till. Det tycker jag inte är så alarmerande. Men just därför är det så viktigt att man får fram lagstiftning och direktiv och att det blir en tydlighet från regeringens sida. Annars blir det som det har varit med sjukförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen och annat som man har fått göra om på det ena eller andra sättet. Visa att detta går att göra på ett bra sätt! Både den här regeringen och tidigare regeringar har hänvisat till beredningen i all oändlighet utan att det har hänt något. Därför är det så viktigt att det händer något. Jag ska säga en annan sak också. Det är väl bra att man lägger en del uppgifter på lantbrevbärarna, men det är inte alltid de klarar att leva upp till servicekraven, och det har man ibland fäst stor betydelse vid. När jag satt i trafikutskottet med ansvar för just postfrågor fick jag ta del av just sådana synpunkter på lantbrevbäringen. Det var inte alltid det fungerade när man lade på lantbrevbärarna nya uppgifter. Det som är allra viktigast är att det inte bara ska innebära att man kan få information, utan man måste också kunna få praktisk hjälp. Låt mig ta ett exempel. En del klarar inte av att fylla i en blankett. Då måste de få hjälp med det. Just sådana handfasta saker måste man kunna få hjälp med. Jag tycker att det är viktigt att man fortsätter att arbeta fram den här lagstiftningen så snabbt som det bara är möjligt. 57 Statsrådet (): Ja, , jag tror att för den del som inte är ren myndighetsutövning utan där vi kan använda oss av lanthandlare, lantbrevbärare, den ideella sektorn, bygdegårdar och andra organisationer som vill delta i det här arbetet kommer det att handla om något slags servicevägledning. Där kommer man också att kunna få konkret hjälp med att fylla i blanketter. Men någon myndighetsutövning, där man fattar beslut om människors väl och ve, kommer inte att decentraliseras på det viset, utan det måste ske i strikt ordnade former där den personliga integriteten tas om hand. Huvuddelen av människors ärenden är av enklare karaktär, och de måste man kunna få hjälp med. Jag tycker att det här har varit en väldigt bra debatt som driver utvecklingen framåt. Jag kan också ge besked till : Självklart ska vi använda regleringsbrev i de här frågorna. Det gör vi redan. Självklart ska vi ha lagstiftning. Vi har redan ändrat samtjänstlagen, även om den gången var emot det. tycks det motståndet ha lagt sig. Det pågår nu en gemensam beredning av detta i . Jag kan försäkra att jag kommer att ta täten i arbetet för att driva på en utveckling, en reform, med målet att det ska finnas grundläggande statlig service i varje kommun i enlighet med de intentioner som framkom i utredning. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 7 § Svar på interpellation 2009/10:44 om en gemensam myndighet för fiske- och vattenfrågor i 58 Miljöminister (): i har frågat jordbruksministern vad han avser att göra för att den nya myndigheten för havs- och vattenmiljöfrågor ska placeras i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. svarade jag på samma fråga, då ställd av . Mitt svar är fortfarande detsamma. Regeringen har beslutat att en särskild utredare ska lämna förslag till vilka verksamheter inom i första hand , och de fem vattenmyndigheterna som ska ingå i den nya myndigheten. Utredaren ska lämna förslag till myndighetens verksamhet, ansvarsområden och regionala förankring, beskriva formerna för samordning och samverkan med andra myndigheter samt redovisa behovet av och föreslå nödvändiga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . Det är nu för tidigt att ta ställning till lokaliseringen av dessa verksamheter. Då i , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 59 (): Jag får tacka ministern för svaret. som har ställt interpellationen kan tyvärr inte delta . Men hon ville ändå att frågan skulle diskuteras, eftersom arbetet med en ny havsmyndighet pågår för fullt och ska vara klart, som ministern sade, . Vi socialdemokrater stöder tanken på en ökad samordning i förvaltningen av havs- och vattenmiljöerna. Initiativet till en ny myndighet är bra. Det har sitt ursprung i den socialdemokratiska oppositionen. Vi drev frågan långt innan regeringen lade fram havsmiljöpropositionen. interpellation riktar i första hand in sig på var den nya myndigheten ska placeras. Direktiven har lämnat frågan om lokalisering öppen. Men frågan om vad myndigheten ska innehålla är kanske den mest väsentliga. Att myndigheten bör lokaliseras där vi har de klustren, det vill säga i , kan tyckas naturligt. I finns bland annat som är en samverkan mellan , och samt . I finns också den myndighetsorganisation som fortsättningsvis ska svara för fiskeriförvaltning och kontroll. Dessutom finns där andra viktiga aktörer, såsom och enheter samt för . Att lägga den nya myndigheten någon annanstans saknar all logik. Inte minst borde en havsmyndighet naturligtvis ligga vid havet. Jag kan i det sammanhanget konstatera att är ett av mest drabbade områden när det gäller den ekonomiska krisen. I enbart har närmare 8 500 personer förlorat jobbet . Att förlägga den nya myndigheten till skulle alltså inte bara vara det mest logiska ur havsmiljösynpunkt utan även vara en utmärkt arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Vad ska då den nya myndigheten göra? Den ska vara en övergripande myndighet; det är helt riktigt. Men jag ser en stor fara i att fiskeförvaltningen hamnar utanför myndigheten, såsom anges i det nya utredningsdirektivet. Det vore att gå tvärt emot internationell utveckling att skilja fisket från havsmiljön. Så kan vi inte göra. Fisk är en av det maritima ekosystemets viktigare komponenter. Om vi drastiskt förändrar beståndet av fisk får det stora och katastrofala effekter på havens liv och miljö. Ett av miljömål är att hålla haven i balans och bevara deras ekosystem på ett långsiktigt hållbart sätt. För detta krävs en samlad organisation där alla aspekter på det livet tillgodoses. Det vore sålunda ganska dumt att lyfta ut förvaltningen av fisken och möjligheten att styra uttaget av fisk ur en ny myndighet om havs- och vattenfrågor. Detta betonar också i sitt ramdirektiv som omfattar både miljö och fisk. Naturligtvis har miljöministern och jordbruksministern diskuterat både lokaliseringen av förvaltningen och förvaltningen av fiskeresurser. Det vore intressant att få höra mer om ert resonemang. 60 Miljöminister (): Jag tycker att det är bra att vi är överens om att det är viktigt att inrätta en havs- och vattenmiljömyndighet. Dessutom är det sant att det finns många viktiga verksamheter för havsmiljön i . Jag tog själv också initiativet till förslaget när det gäller och placeringen i . Jag tycker också att redovisar flera andra goda skäl som talar för . finns det även mycket goda skäl som talar för andra platser i landet. Jag konstaterar att den riksdagsledamot inte är född som inte slåss för det egna länet, men jag är å andra sidan minister för hela , och jag ska nu invänta utredningens förslag. Regeringen kommer att lägga fram ett förslag om var placeringen ska vara. Därför låter jag mig inte lockas med i att ha förhandsuppfattningar. När det gäller frågan om vad myndigheten ska göra framgår det av propositionen och av direktiven vad huvuduppgifterna är. Den exakta gränsdragningen ska nu föreslås av utredningen. Också där tänker jag invänta utredningens förslag. Jag får väl ändå påpeka att interpellationen inte handlar om den frågan utan om just lokaliseringen. 61 (): Ja, interpellationen handlar om havsmyndigheten, och där är placeringen en del och innehållet en del. Jag tycker att placeringen är viktig och den är ganska naturlig. Men innehållet är oerhört viktigt om vi ska klara av de problem vi står inför. I direktiven till utredningen slår regeringen fast att en grundläggande utgångspunkt i förvaltningen är att ett sammanhållet vattenarbete och en samlad förvaltning av vattenmiljöerna inklusive nyttjandet av dessa ska baseras på ekosystemansatsen. Detta tycker jag är en utmärkt ansats. Men när det gäller förvaltningen av en av ekosystemets viktigaste komponenter, fiskbestånden, vacklar regeringen och logiken faller. Utredaren ska ta ställning till hur avgränsningen ska ske till arbete med fiskeriförvaltningen, fiskerikontrollens genomförande, vattenbrukets utveckling och fiskeprogrammets genomförande. Med andra ord ger regeringen redan i direktivet order om att förvaltningen av fisk, möjligheten att styra uttaget av fisk, inte ska ligga hos den nya myndigheten. Det är häpnadsväckande att regeringen på detta sätt vill gå stick i stäv mot utvecklingen i övriga . Genom , som sagt, slår man nu samman förvaltningen av fisk och förvaltningen av övrig marin miljö, och det nya ramdirektivet från EU omfattar både miljö och fisk. Det är nödvändigt att regeringen tänker om. Ansvaret för kunskapsunderlag och för förhandlingar om fångstkvoten måste läggas inom den nya myndigheten, så även fiskeregleringar av arter som inte har några fångstkvoter. Det är ekosystemet som producerar fisken. Kunskapen om hur ekosystemen fungerar kommer att ligga hos den nya myndigheten. Därför är det självklart att det nationella ansvaret för fiskbeståndens förvaltning också ska ligga inom denna myndighet. har regeringen möjlighet att drastiskt förbättra förutsättningarna för en framgångsrik förvaltning av havs- och vattenresurserna. Lägg prestigen åt sidan! Prioritera den framtida havs- och vattenmiljön! 62 Miljöminister (): Jag ska ändå vara envis, , och läsa upp vad frågan handlade om. Frågan var: Vad avser ministern att göra för att den nya myndigheten ska placeras i ? Det var en exakt fråga. Och jag har svarat att det inte är min uppgift att just nu göra någonting, utan jag ska invänta utredningens förslag. Jag har hört att det finns goda skäl som talar för . Jag tycker att det finns goda skäl som talar för . Men det finns också goda skäl som talar för andra orter i landet det utgår jag från och tänker jag inte lockas in i att svara på den fråga interpellationen gällde. Jag förstår mycket väl att breddar diskussionen, för det är en viktig fråga. Det är naturligtvis en än viktigare fråga vad myndigheten ska göra och hur uppgifternas avgränsas. Jag välkomnar att vi är överens om huvudinnehållet i vad myndigheten ska göra och att vi gemensamt vill göra ekosystemansatsen till den viktiga. Sedan kan jag inom parentes konstatera att har mycket viktiga uppgifter, inte minst på förhandlingsområdet, när det gäller EU och den gemensamma fiskeripolitiken. Det avgör att det behövs en kapacitet, en kompetens och en myndighetsresurs för att driva de förhandlingarna. Där krävs just den gränsdragning som regeringen har förväntat sig av utredaren. Vi kommer att avvakta de förslagen tills vi gör vårt ställningstagande. Jag är inte alls säker på att när vi väl lägger det förslaget kommer att vara missnöjd. Men låt oss vänta och se tills utredningens förslag kommer. 63 (): Jag dristar mig ändå till att belysa båda sakfrågorna som jag tycker är viktiga. Att den nya havsmyndigheten borde placeras i och i är svårt att frångå även för den här regeringen. Att vår näst största stad och landets största industriregion inte ska ha en enda statlig myndighet blir nog svårt att acceptera för väljarna. Valet närmar sig med stormsteg, som tur är. När det gäller ansvaret för myndigheten kan jag konstatera att två centerpartistiska statsråd dömer ut EU:s nya strategi. Varken jordbruksministern eller miljöministern är ense med EU om strategin. De dömer ut den samlade expertis som förespråkar att den nya myndigheten även ska förvalta fiskeresurser. De dömer ut insynsrådet och som även de förespråkar samma sak, och de dömer ut dem som arbetar inom . Alla vill ha den här havsmiljöförvaltningen i en samlad myndighet, där helheten ingår, där kompetensen finns och där kapaciteten finns. Vad är det då för kunskap som de båda statsråden har som vi övriga inte känner till? Det hade varit intressant att få reda på det, för den här frågan bollas inte tillbaka till . Det är regeringen som bestämmer i slutändan. Det är inte en riksdagsfråga. Därför är det viktigt att ta upp frågan i den här kammaren. Jag hoppas att lägger prestigen åt sidan och låter oss skapa en bra myndighet för havsmiljön som kan möta framtiden på ett bra sätt. Då måste fiskeriförvaltningen ingå i den. har vi chansen att göra det. Låt det inte gå oss ur händerna! 64 Miljöminister (): Jag hoppas att det som interpellationen gällde, det vill säga lokaliseringen av myndigheten, ska avgöras av mer än valhänsyn. Jag tror också att tycker det, men det lät inte riktigt så på slutet. Under alla förhållanden kommer naturligtvis både myndighetens uppgifter och regeringens politik när det gäller havsmiljön att styras av inriktningen att det ska vara ekosystemansatsen, helheten för ekosystemet, som är avgörande. Den ska ligga helt i linje med det vi själva har arbetat så hårt för att åstadkomma inom EU. Men var det inte det som interpellationen handlade om. Jag välkomnar nya debatter om den frågan. När regeringen väl kommer att lägga sitt förslag till följd av utredningsförslaget kan jag lova att det inte kommer att vara prestigeskäl utan sakskäl som avgör. Förslaget ska ha inriktningen att skapa en gemensam förvaltning av ekosystemet. Det är det regeringens havsmiljöpolitik bygger på. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2009/10:123 om nationell skoterpolitik 65 Miljöminister (): har frågat mig när jag avser att till lämna ett förslag om nationell skoterpolitik eller på vilket annat sätt jag avser att lösa dessa frågor. Inledningsvis vill jag säga att det pågår ett intensivt arbete inom ramen för Nationella . Medlemmar i rådet är representanter från , , , i som representerar länsstyrelser, som representerar kommuner, , Snöskoterägares , snöskoteråkares centralorganisation och . tas en handlingsplan fram. antog rådet handlingsplanen . Den består av fem delar, nämligen information, tillsyn, regler för fordon och trafik, miljö och trafiksäkerhet samt skoterleder och infrastruktur. Informationsavsnittet består av länsanpassad information om säkerhet på skoter, regleringsområden med mera. Tanken är även att ett nyhetsbrev ska ges ut tre till . Rådet tar också fram specialinriktad information om avregistrering av snöskotrar och hur man skrotar sin skoter, Renar och snöskotertrafik och Skoterkörning på åker- och skogsmark. En film ska produceras om körning i fjällområden, bland annat om lavinrisker. När det gäller tillsyn, bevakning och övervakning undersöker vilka befogenheter naturbevakare och civila fjällräddare har och om deras befogenheter kan utökas. Rådet arbetar även med ett förslag till ledvärdar och inventerar vilka modeller för dessa som finns bland annat i , , och . Målet är som jag förstår att formulera en modell som passar de svenska förhållandena. som ingår i Nationella undersöker möjligheten att förenkla rapporteringen av brott i samband med snöskoterkörning så att rapporteringen blir möjlig att göra direkt på plats. Ett förslag till nya rutiner kommer att tas fram och vara färdigt . När det gäller de nya reglerna om förarbevis har även arbetat med att ta fram ett förslag till ett gemensamt provmaterial för examinationen. Rådet har som avsikt att i samarbete med ta fram ett diplomeringssystem för uthyrare som har utbildat sig i regi. Jag kan konstatera att även arbetar med miljö och trafiksäkerhet och har haft ett fältförsök med alkolås på terrängskotrar. En slutrapport kommer att skrivas efter säsongen. Rådet planerar vidare för ett EU-finansierat treårigt projekt med syfte att bygga om eller konvertera snöskotrar till biomedelsdrift och att sprida information om snöskoter och biodrivmedel. Vid behov kan även komma med förslag om hjälmtvång vid snöskoterkörning. Av avsnittet om skoterleder och infrastruktur framgår bland annat att rådet avser att göra en sammanställning av i befintliga finansieringsmodeller för byggande och drift av skoterleder. Vidare ska rådet ta fram ett förslag till en gemensam standard för olika typer av skoterleder och hur de ska märkas eller bör märkas. som ingår i rådet har enligt handlingsplan huvudansvaret för dessa åtgärder. Redovisningen av dessa är avsedd att ske . Jag kommer därefter att informera mig om de förslag som Nationella tar fram och kan göra en bedömning av behovet för regeringen att vidta ytterligare åtgärder. 66 (): Jag får tacka ministern för svaret. Jag vet att det pågår ett intensivt arbete inom ramen för Nationella . Rådet och många andra lokala eldsjälar gör ett fantastiskt arbete för att få en lösning på alla problem som finns kring skoteråkningen. Det mesta sker i ideellt arbete. Frågan om en nationell skoterpolitik har diskuterats i vid ett flertal tillfällen, . Det finns många frågor kring skoteråkning eller trafikpolitik för skoteråkning som är olösta. Den viktigaste och hetaste frågan är finansiering och ansvar för skoterleder samt markanvändningen. anordnas ett nationellt skoterforum i , där huvudtemat är just ledfinansiering. Jag hoppas att ministern bokar in detta datum i almanackan. Jag kontaktade vår turistchef i för att få hans bild av betydelsen av skoteråkningen i mitt län.