prot · GW0969 · 2009-02-12 00:00:00 — Det är självklart. 102 () replik: Allvarligt talat tror jag inte att vi genom nationella riktlinjer kan reglera vad lärarna ska säga till föräldrar och elever på ett utvecklingssamtal. Det måste nog ändå inse att det vore att gå lite väl långt i tron på centralisering. Att skolorna beslutar hur de skriftliga omdömena ska se ut är en självklarhet. Vi politiker ska inte bestämma det, lika lite som vi ska gå in och bestämma vilka läromedel man ska ha eller annat. Det finns något som heter professionalitet i skolan. Det ingår i skolornas och lärarnas professionalitet att tillsammans med föräldrar och elever avgöra hur omdömena ska se ut så att de blir begripliga och fyller det syfte som de ska ha. I många partier här i pågår ett förnyelsearbete. Vi förändrar politiken på olika sätt för att hitta nya lösningar på nya problem. Någon omprövning av politiken från sida kan man dock inte se. Sedan ordet kommunist fanns med i partinamnet har ni haft samma extrema uppfattning om skolan. Betygen ska bort. Man vill ha en kravlös flummig skola som jag hoppas att vi aldrig någonsin ska få se i . Det är oroväckande att vi har ett parti i riksdag som vill ha en helt betygsfri skola. Det finns inte någon annanstans i hela världen. Vi behöver instrument för att mäta elevernas kunskapsutveckling så att vi kan se var man behöver sätta in insatser på såväl nationell som lokal nivå. Det kan handla om resurser, kompetensutveckling och massor med andra saker. Att ta bort mätinstrumenten är för mig fullständigt befängt och skrämmande. 103 (): Det är mycket trevligt att syssla med utbildningspolitik, inte minst i en period som denna när det händer så mycket som är bra för svensk skola. Vi lyfter upp skolan och som kunskapsnation, men framför allt ger vi ungdomar ett lyft och en ny chans att lyckas i skolan. Det är ett fantastiskt uppdrag vi har att få vara med och göra detta lyft. Sedan jag på allvar började engagera mig i partipolitiken har jag jobbat för att vi ska få ett nytt betygssystem och en ny betygsskala. För mig är det därför en härlig känsla att stå här och föreslå att fatta beslut om att vi ska få ett nytt betygssystem. Det är synd att vi inte kunde fatta det beslutet . Många lärare och elever berättar för oss och i undersökningar att dagens system innehåller för få steg. Framför allt är det betyget godkänt som anses alldeles för brett. Effekterna av detta blir två. Den ena är att det inte lönar sig att plugga extra. Den andra är att lärarna skriver plus eller minus efter betyget. Det markerar starkt eller svagt betyg men har ingen egentlig betydelse. Ett sådant trubbigt betygssystem kan inte ha om vi ska lyfta oss som kunskapsnation. Den nya betygsskalan som diskuteras innehåller fler steg. Mina kolleger har mer i detalj berättat vad det innebär, så jag tänkte lämna det därhän. Den ger en chans för eleverna att få ett högre betyg i stället för ett plus i kanten. Det är en viktig signal att sända till eleverna att det nu lönar sig att plugga. Det är mycket bra. De utmaningar som skolan möter måste bemötas . Det är en tanke som genomsyrar alliansens hela politik på utbildningsområdet. Vi håller på att bygga upp ett tydligt signalsystem som ser till att elever som håller på att halka efter får hjälp . Föräldrarna till dessa barn ska också få signaler så att de kan hjälpa till och bidra till att fler elever ska lyckas. Därför ska betygen ha fler steg men också ges tidigare, från årskurs 6. Det är för sent att som ha betyg först i åttan. Detta system för early warning innehåller duktiga lärare, skriftliga omdömen och snart också tidigare och tydligare betyg. Det är viktigt att man gör det på flera olika håll för att se till att fler lyckas i skolan. Det är viktigt för den enskilde, men det är framför allt viktigt för . Jag skulle naturligtvis vilja att betygen infördes . Det är också viktigt att man, när man genomför sådana här genomgripande förändringar i skolan, ger dem tid att sätta sig i verkligheten. Man måste ha gett tid för förberedelser. Man måste satsa på fortbildning för de lärare som ska sätta betygen. En del av dem har inte fått utbildning i hur man sätter betyg. Den fortbildningssatsningen måste vi göra först. Vi måste också se till att betygskriterierna blir bra och tydliga. är det naturligtvis ett problem att det tar tid att införa ett nytt betygssystem. Det innebär att ytterligare några årskullar kommer att gå igenom skolan med det betygssystem som finns . Det innebär också att vi kommer att ha ett val emellan. De som tror att det är viktigt med ett nytt betygssystem med flera steg och tidigare betyg måste efter den här debatten fundera över vad det innebär att det är ett val emellan. Jag lyssnade noga på oppositionen. Det är intressant att notera vilka ord de använder om det förslag som regeringen nu lägger fram och som alliansen står bakom. säger att det är värdelöst. säger att det är bedrövligt. säger: Vi accepterar det. accepterar alltså något som Vänstern tycker är värdelöst och som tycker är bedrövligt. Man undrar vad det innebär för ett maktskifte. Flera har varit inne på detta tidigare. Man kan också fundera över vad valet av ordet acceptera betyder. För mig låter det ibland som en axelryckning: För oss är det inte så viktigt. Vi accepterar detta. Det spelar inte så stor roll vilket man har. Är det så detta vi accepterar ska tolkas? Ska det tolkas som att vi nu faktiskt har en blocköverskridande överenskommelse om att betyg ska ges i flera steg och från sexan? Det är väldigt viktigt att vi får besked om det. Den som efterlyser en blocköverskridande överenskommelse om betygen måste också kunna få svar på om det innebär att vi har en blocköverskridande överenskommelse när vi nu har fem partier i denna riksdag som fattar beslut; det är fyra partier från det ena blocket och ett parti från det andra blocket som röstar på samma sak. Kommer i så fall det femte partiet att hålla den överenskommelsen eller tänker man göra upp med sina systerpartier inför valet? Det är intressant att och säger att de ska leverera en gemensam ståndpunkt inför valet. De har ingen arbetsgrupp om skolan. Vilken arbetsgrupp är det som ska ta fram ett betygssystem från oppositionen? Är det den sociala? säger: Avskaffa betygen. Jag tycker att det är bra att man är tydlig med det kravet. Jag har också förstått att tycker att det är ett väldigt viktigt krav. Jag förutsätter att i eventuella förhandlingar kommer att kräva avskaffandet av betyg och avskaffandet av läxor. Ser ni inte att det innebär att de som behöver skolan allra mest faktiskt blir lidande? Det är de som behöver bli upptäckta . Jag tycker ofta att det är intressant att läsa motioner från eftersom de försöker anknyta sina förslag till forskning. är det som sade att det inte finns så många förslag i motion, men det finns en del anknytning till forskning. Jag har tagit del av delar av den avhandling som refererar till. Lärdomen där är snarare att lärarna inte har fått fortbildning i den kunskapssyn som läroplanen utgår ifrån. Att de bedömer annat än själva kunskapen beror ju enligt denna forskare på att de inte har fått den fortbildning som behövs. Problemet är alltså inte betygen utan den skolpolitik som fram till nu inte gett lärare tillräckligt bra fortbildning. När vi nu inför en ny betygsskala kommer vi att se till att fortbildning ges. En annan slutsats i den forskning som hävdar att han har läst är att lärarna ibland använder betygsnivåerna i åttan som ett sätt att få eleverna att anstränga sig mer. Det är väl alldeles lysande om lärarna använder betygen till just detta. Det är väl jättebra. Det är väl ännu bättre att vi inför det från sexan så att lärarna får en chans att motivera eleverna att anstränga sig mer redan från sexan. Då får vi mer kunskap i skolan och fler elever som lyckas. Varför lyssnar inte på den delen av forskningen? Det är viktigt att konstatera att betygsskalan gäller alla skolformer, vilket inte har varit uppe så mycket i debatten. Även särskolan och särvux får nu flera betygssteg. Det är en viktig markering från alliansen att vi tycker att särskolan är en viktig skolform och att också de elever som går där ska få en chans att lyfta betygen. Särskolan och särvux får nu fem godkända steg; F och streck ska inte användas. Jag är mycket glad att få yrka bifall till förslagen i betänkandet om ny betygsskala och tidigare betyg. 104 () replik: Det var väldigt trevligt att höra att tyckte att det var roligt att yrka bifall och att han har arbetat länge för det här betygssystemet. Jag måste återkomma till den fråga som jag har tjatat om . När arbetade för att det ska löna sig att plugga och för ett tydligt signalsystem var det då tänkt att man skulle behålla kriterierna i det gamla betygssystemet och bara lägga till två steg där man inte definierar det hela? Vi kan ta en debatt om betygssystemet generellt. Jag har inriktat mig på att ta en debatt om det system som alliansregeringen föreslår och som jag menar även om jag respekterar alliansregeringens synsätt har en stor nackdel, nämligen att man inte definierar nivåerna. Man säger: Det ska vara ungefär så här. Menar att det här är ett sätt att visa eleverna att det lönar sig att plugga? Forskning visar att man vill veta precis vad man ska uppnå för en viss nivå. brukar ju göra jämförelsen med ribban. vet vi inte var ribban ligger eftersom ni inte verkar vilja bestämma det. Är detta det system som har drömt om så länge? 105 () replik: vill ju inte ha någon ribba alls. Det är svårt att då argumentera för att man vill ha fler ribbor. Jag förstår inte logiken i resonemanget. Vi får nu ett system med tre tydliga ribbor. Vi får dessutom tydligt markerat vad mellannivåerna innebär, det vill säga att man har nått den ena ribban och är på väg att nå den andra ribban. Det står mycket tydligt i utskottets betänkande och i propositionen att det handlar om kunskapsprogression från den ena nivån till den andra. Det är intressant att notera att till exempel och tycker att detta är en bra modell. De litar på att lärarna kan göra den bedömning som alliansen tycker att de ska kunna göra. Varför tycker inte att och har tänkt rätt i den frågan? 106 () replik: var det inte så att jag frågade vad tycker. Jag frågade vad han tycker. Vi har fått en belysande bild av , nämligen tre ribbor som ligger fast. De ligger där , kan jag berätta. Det är precis samma ribbor. Det står i betänkandet att det är precis samma ribbor. I departementsskrivelsen står det också att det är precis samma ribbor. Sedan har vi något flytande emellan. Det är en sådan där datalinje som rör sig och är på väg från den ena ribban till den andra. Hur ska eleverna veta var den rörliga ribban som beskrev är när de har nått den ena ribban och är på väg till nästa? Det är väldigt intressant. Det är en flytande ribba som eleverna ska veta hur man ska uppnå. Jag begriper inte riktigt detta. Kan mer detaljerat förklara hur eleverna ska förstå var denna flytande ribba befinner sig i mellanrummet mellan de fasta ribborna? 107 () replik: Den frågan var så djupt filosofisk så jag undrar om jag kan reda ut det för . Nej, det är inte samma betygskriterier som . Det ska utarbetas nya betygskriterier. Ett A i det nya betygssystemet motsvarar inte det högsta betyget i dagens betygssystem. Det står mycket tydligt framför allt i propositionen. Ett A är svårare att nå än det högsta betyget i dagens betygssystem. Det är mycket tydligt formulerat i propositionen och förslaget. Det som sker däremellan är kunskapsprogressionen. När man har nått det ena ska läraren göra bedömningen om man också håller på att nå det andra om man har nått delar av det som krävs för nästa betygsnivå. Jag litar på att lärarna är duktiga nog att göra en bedömning av om så är fallet. Jag litar på att lärarna är väldigt duktiga på att kommunicera med sina elever om vad som krävs för att man ska nå nästa nivå. Den tilltron har jag till lärarkåren i . Det har också och , och de föreslår att det ska vara precis som alliansen nu lägger fram förslag om. Varför tror inte på det? När man ifrågasätter det förslag som regeringen nu lägger fram måste man rimligen också ha ett eget förslag. Vad är förslag, och vad är oppositionens förslag? Accepterar ni att Socialdemokraterna säger att de accepterar vårt förslag? 108 () replik: Vi får hoppas att våra majoritetskamrater ändå kan ställa frågorna så att man kan svara på dem och inte ställa dem i sista repliken. Jag sade förut att det är bra om vi kan hålla oss till ämnet. Men det som återkommer är: Vad kommer att hända sedan? Det är bra att det finns höga förväntningar på den kommande regeringen och att man förbereder sig på ett maktskifte. Det är kul. Det är ingen hemlighet att det finns frågor där s, v och mp inte är överens. Betygsfrågan är en sådan fråga. Frågan om fristående skolor är en annan. Men den grundläggande synen på skolan är vi överens om. Då kanske det inte blir så jättesvårt. Det är möjligt att vi inte kommer fram med gemensamma förslag på allt. Det är därför som vi har tillsatt dessa grupper . Det som är viktigt med dessa grupper är att vi har ett öppet arbetssätt och att vi inte sitter och kuckelurar i något rum för oss själva. Det är lite grann så som jag har upplevt att tendensen är hos den borgerliga majoriteten. Man ger mer avkall på sin politik när man plötsligt kommer i regeringsställning. Det är fullt förståeligt att man ska ta ansvar, men för oss är det viktigt att inte heller göra avkall. Vi är fortfarande tre olika partier. Jag hoppas att många, liksom och hans majoritetskolleger, ska ha höga förväntningar och även att vi kan ta oss tid att lyssna på dem. Vad vi än kommer fram till i skolpolitiken hoppas jag att det ska vila på en betydligt mer vetenskaplig grund än vad vi har sett när det gäller regeringens skolpolitik som bara handlar om principer och väldigt lite om vetenskaplig grund, vilket är lite märkligt från en regering som har talat om kunskap. 109 () replik: Jag uppfattade faktiskt ingen fråga från . Men jag ska ändå bemöta det som hon sade om att ställa frågor i den sista repliken. Jag ber naturligtvis om ursäkt för att jag har gjort det. Problemet är att jag har ställt frågor i flera repliker, att har ställt samma frågor i flera repliker och att har ställt samma frågor i flera repliker, men det kommer inga svar. Det är möjligen därför som vi fortsätter att ställa våra frågor. Men jag ber och övriga om ursäkt om jag har ställt frågor som ni inte kan svara på. För mig är det viktigt att vi nu får en betygsskala och en skolpolitik som lyfter . Jag menar att det som ni i oppositionen visar upp visar att ni inte har förmåga att ge en skolpolitik som får fler elever att lyckas i svensk skola. Därmed har ni inte heller en politik som lyfter i den stora konkurrens när det gäller kunskap som vi är på väg in i och delvis är inne i. Jag ska ställa en fråga till . Ni är inte överens. Ni ska fundera på hur ni ska bli överens. För mig är det en nyhet, men har ni en grupp som sysslar med skolfrågor, eller vilken grupp är det som ska komma överens och lägga fram förslag om betyg? Kan vi inför valet förvänta oss att det finns två tydliga besked om framtidens betyg, ett från alliansen och ett från oppositionen? 110 () replik: Det sägs att betygsskalan ska lyfta . Det är ganska stora förhoppningar. Jag förstår inte vad man grundar detta på. Vad grundar sitt påstående om att det är betygsskalan som kommer att avgöra elevernas kunskaper på? Det finns inga studier och ingen forskning som visar att det är betygsskalan som avgör elevernas kunskaper. Det som jag tycker är lite anmärkningsvärt i regeringens politik är att man gång efter annan presenterar förslag som inte vilar på någon som helst vetenskaplig grund, utan man tror. Det är som jag sade tidigare i talarstolen att sedan betyg infördes i svensk skola har varje regering sökt efter precisa och rättvisa system och inte funnit det. Ni gör inte heller det. Ni är inte kapabla att hitta nationella kriterier för alla steg, vilket gör det godtyckligt. Man skriver in godtyckligheten. Sedan vill man inte ens tala om överklagande av betyg. Det finns fem grupper tillsatta. För mig handlar utbildningspolitiken inte bara om en isolerad fråga utan den handlar om jobben, om storstadens utmaningar, om klimat och om vetenskap. Så dessa frågor kommer definitivt att behandlas. 111 () replik: Då får man fundera på vilka skolpolitiker som sitter med i dessa arbetsgrupper och ska ta fram en ny skolpolitik. Det är inte enbart en betygsskala som lyfter . Jag tror att vi måste genomföra många reformer för att lyfta och svensk skola. Men faktum är att om man har ett betygssystem som gör att det lönar sig att plugga är det en del i detta pussel som gör att vi får en skola som lyfter . När det gäller forskning ska jag återigen nämna den forskning i som hänvisar till i sin motion. Där sägs följande: Det förekommer också att lärarna använder sig av de olika betygsnivåerna för att motivera elever i årskurs 8 att anstränga sig i årskurs 9. Det är väl lysande? Om lärare kan använda betygsskalan för att få eleverna att anstränga sig mer och lära sig mer mellan årskurs 8 och årskurs 9 är det fantastiskt. Kan vi dessutom se till att vi har fler steg och betyg ännu tidigare som gör att lärarna kan använda detta till att få eleverna att anstränga sig mer mellan årskurs 6 och årskurs 7, mellan årskurs 7 och årskurs 8 och mellan årskurs 8 och årskurs 9 får vi ett system som innebär att fler elever lär sig mer, och det tycker jag är viktigt för . 112 () replik: Detta var återigen ett anförande där det inte togs upp någonting om elevers motivation och stimulans och hur man ska öka elevernas möjligheter att lära sig att komma vidare och att höja sig över sin egen förmåga. Men så är det. Jag ska svara på fråga. Nej, jag tror inte att vi har en blocköverskridande överenskommelse. Som jag sade i talarstolen, som det står i vår motion och som det också står i vår reservation är vi för att man sänker betygsåldern och ger betyg i årskurs 6. Vi accepterar fler betygssteg. Men vi tycker att det ska vara nationella kriterier. Det ska vara rättssäkert, och det ska inte vara något godtycke. Vi säger definitivt nej till det parallella betygssystem som införs för sju-, åtta- och nioåringar. Vi tycker inte att man som nioåring, åttaåring, sjuåring eller tioåring ska kunna underkännas. Vi tycker att detta är förfärligt. Det går mot all vetenskaplig forskning. Man säger att små barn inte kan skilja på individ och person. Man ska få omdömen, men de ska inte vara betygsliknande. Det är att stämpla. Jag är alldeles övertygad om att våra tre partier kommer att komma fram till bra slutsatser. Jag tycker att det är mer anmärkningsvärt att ni i den nuvarande regeringen som har blivit valda av folket är så oeniga. Jag vill fråga : Hur blir det med ordningsbetygen? Vem vann eller ? Hur blir det med omprövning av betyg? Vem vinner där eller ? Det tycker jag skulle vara väldigt intressant att veta. Frågan om omprövning av betyg finns inte med i något av de dokument som vi har sett. 113 () replik: Vi har en lång rad reformer på gång inom skolområdet, och alla de frågor som ställer kommer att hanteras i sinom tid. Men just nu diskuterar vi en proposition om en ny betygsskala, och den kommer jag att hålla fast vid i denna diskussion. Vi diskuterar inte heller något parallellt betygssystem. Jag har inte sett något parallellt betygssystem någonstans i svenskt skolväsen, vilket har påstått finns. Det som däremot finns är skriftliga omdömen där lärarna och rektorn i skolorna själva bestämmer hur de ska se ut. Jag har inte sett något exempel på lärare som har gett sjuåringar beskedet: Du är inte godkänd. Har sett något sådant exempel, eller är det bara någonting som hon använder i retoriken i denna debatt? Jag har inte sett något sådant, jag har inte heller hört att någon annan har sett att någon elev har fått beskedet: Du är inte godkänd. Jag tror inte att vi heller kommer att få se något sådant, för vi har en lärarkår och en rektorskår i som vet hur man hanterar elever ute i skolorna. Jag funderar på detta med om det fanns en överenskommelse. En sådan fanns tydligen inte. Men om säger att hon vill ha ett betygssystem som innehåller fler steg, fem steg, ett förslag som vi nu lägger fram, och om hon dessutom vill ha det tidigare, vilket vi nu föreslår, har vi därmed en bred överenskommelse åtminstone i dessa frågor. Att ni vill försöka formulera någon form av nationella kriterier tillsammans med och som inte vill ha några nationella kriterier alls; de vill ju inte ha några betyg låter i mina öron helt osannolikt. Vi har en allians som styr och som har visat att vi kan komma överens i väldigt många frågor, och vi fortsätter att komma överens i många frågor om skolan. Det står mot en koalition som inte alls kommer överens och som inte ens har en arbetsgrupp utan låter sociala arbetsgruppen sköta skolfrågorna. Jag tycker att det är väldigt betecknande. Vi lyfter fram skolan och ser till att skolan får en politik som innebär att fler elever lyckas och som lyfter . Ni har inte ens en arbetsgrupp där man funderar kring detta. 114 () replik: Först skulle jag vilja upplysa om att vi inte har en social arbetsgrupp, utan vi har vad vi kallar för gruppen Välfärd, och det är lite mer än bara sociala frågor. Med tanke på opinionssiffror och annat förstår jag i och för sig att är väldigt intresserad av vårt interna arbete och sådant. Jag kan lova att vi kommer att jobba med utbildningsfrågorna inte bara skolfrågorna utan också utbildningsfrågorna, något som är kraftigt försummat i dagens . När vi går till val kommer väljarna att veta vad vi går till val på. Det är nu på precis samma sätt för oss som det var för er . Då hade ni inte svar på alla frågor. Då startade ju ni ert samarbete. Det är nu ungefär samma situation för oss, men vi kommer att komma fram till saker. Vi socialdemokrater har alltid stått fast vid gjorda överenskommelser om pensioner, energi och försvar som vi gjort bland annat tillsammans med er, men ni hoppade av, och tillsammans med som hoppade av exempelvis om energipolitiken och sådant för att få en långsiktighet. Man kan lita på oss. Om man ska ha överenskommelser som håller vill det till att man både ger och tar. Det går inte att bara säga: Jag vet bäst. Blir inte allt exakt som jag vill blir det ingenting. Man måste ha så stor respekt för varandra att man kan säga att eleverna faktiskt är viktigast ute på skolorna. Det är elevernas kunskapsinhämtning, elevernas lärande, som är viktigast. Vi kan göra avkall på några saker, och ni får någonting annat. Det är så man skapar överenskommelser, något som varit ett i svensk politik men som , tyvärr, är raderat. Det är intressant att notera att regeringspartierna här inte är färdiga ändå anklagar man oss i oppositionen nu när det är ett och kvar till valet för att inte ha allting klart och inte kan säga hur det blir med ordningsbetygen och med omprövningen av betyg. 115 () replik: kan vara alldeles lugn. kommer besked i dessa frågor eftersom regeringen är på väg att remittera sitt förslag till ny skollag, någonting som ni faktiskt inte lyckades med. Ni hade en stor parlamentarisk utredning om skollagen, men ni lyckades inte komma överens om detaljerna. Sedan lade ni den i byrålådan. Vi lyckas komma överens. Ni kommer snart att få besked. Att förhandla innebär att ge och ta, säger . Ja, vi kom med en ny betygsskala. Ni säger att ni accepterar den. Därmed har vi väl en överenskommelse? Då är vi ju fem partier som tycker likadant. Varför ska den då inte gälla för ? Jag förstår inte resonemanget. 116 (): är jag som kristdemokrat väldigt glad över att vi får komma fram till den punkt då vi debatterar en ny betygsskala och att vi får besluta i frågan. En fråga som vi kristdemokrater länge har drivit är just frågan om behovet av ett nytt betygssystem. Den frågan har vi drivit alltsedan vi uppmärksammats på de negativa effekterna av det nuvarande betygssystemet. Dock har vi inte ensamma drivit frågan.