prot · GX099 · 2009-10-01 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Tredje vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i försvarsutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Meddelande om partiledardebatt Tredje vice talmannen meddelade att partiledardebatt skulle äga rum kl. 9.00. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2009/10:12 Till Interpellation 2009/10:12 Klimatfinansiering av () Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:13 Till Interpellation 2009/10:13 Statsbidrag till friluftslivets organisationer av () Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 5 § Svar på interpellation 2009/10:1 om statens ansvar för malmfälten 1 Näringsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att staten genom sitt ägande av tar sitt ansvar och hittar en tillfredsställande lösning tillsammans med kommunerna och långsiktigt garanterar en finansiering för att bygga upp de nya samhällena. Det är glädjande att den svenska gruvindustrin planerar och genomför stora investeringar i . Det gäller investeringar i och , det gäller investering i Aitik i kommun och det gäller planerade gruvor i kommun. Detta är i grunden en mycket positiv utveckling för de berörda samhällena som vi i regeringen är medvetna om att gruvverksamheten i vissa fall innebär stora påfrestningar för berörda människor och för berörda kommuner. Det finns ett omfattande regelverk med lagar och förordningar som kommunerna, de statliga myndigheterna, regeringen och inte minst berörda företag måste följa i den samhällsomvandling som pågår i och . Det handlar därför inte om att hitta en tillfredsställande lösning. Här handlar det om processer som kräver omfattande problemlösning. Kostnadsansvar och behov av statliga och kommunala investeringar måste beslutas successivt, i den ordning och med de underlag som arbetas fram inom ramen för regelverket och inom befintliga ekonomiska ramar. Det kommunala självstyret spelar en självklar och viktig roll i samhällsplaneringen och måste respekteras. När det gäller ansvar innebär grundprincipen i det legala regelverket att företagen ska stå för de kostnader för skada och intrång som bearbetningen eller därmed sammanhängande verksamhet ger. tar och kommer att ta sitt ansvar. Tillsammans med andra företrädare för regeringen och berörda departement följer jag noga utvecklingen i och bland annat genom Malmfältsgruppen där vi har möjlighet att lyssna på och diskutera med de berörda kommunalråden, företrädare för , landshövdingen och de generaldirektörer vilkas myndigheter är inblandade i utvecklingen. Jag för också dialog med styrelseordförande om dessa frågor. I övrigt har regeringen beslutat om en interdepartemental arbetsgrupp som håller hög beredskap när det gäller hantering av de myndighetsbeslut som samhällsomvandlingarna i och kräver. Inom ramen för vad jag nu redovisat finns en struktur för statens engagemang och ansvar i Malmfälten. Arbetet har tagit kraftfulla steg framåt bland annat vad gäller planering av järnväg och vägar i och genom och stöd i utvecklingen. Det är satsningar som stärker och utvecklar både de berörda kommunerna och regionen i dess helhet. 2 (): Jag tackar för svaret och delar ministerns glädje över den svenska gruvindustrin som upplever en renässans genom att man finner mer och mer brytvärda mineraler. Det handlar om investeringar på flera miljarder, inte minst i , för att inte tala om det viktiga exportvärde det innebär för vilket bidrar till vår välfärd. Det är unikt att två samhällen ska flyttas. Det är oerhört utmanande, med allt vad det innebär, att bygga framtidens klimatsmarta samhällen i gruvors närhet. Givetvis kommer prislappen att bli hög, men de fyndigheter som ligger i backen är tydligen så mycket värda att det är förmånligt att flytta samhällena. Hur kommer kommunerna då att ekonomiskt klara av detta på lång sikt? Och hur klarar av sina egna investeringar med finansieringen av stadsomvandlingen? Som ministern mycket väl känner till är det ekonomiskt oerhört ansträngande för kommunerna . Lågkonjunkturen, regeringens tidigare neddragningar, frysning av statsbidrag, skattesänkningar etcetera gör att kommunerna har mycket stora ekonomiska sparkrav. De drar in på skolor, äldreomsorg med mera. I ett sådant läge är det extremt svårt att långsiktigt planera för framtiden och de nya samhällena. Man sitter med bakbundna händer när man inte vet hur regeringen långsiktigt garanterar finansieringen. Det är minst sagt besvärligt. Svårast, fru talman, är det för området . Enligt min uppfattning måste det därför vara det mest prioriterade området. Det är ett samhälle i förfall. Ett stort antal bostäder liksom äldreboenden och skolor samt vårdcentral har stora sprickbildningar som behöver åtgärdas omgående. Miljöproblemen med damm och seismologiska vibrationer och skakningar har ökat betydligt bara . Många man talar med mår mycket dåligt och berättar om oro och sömnlösa nätter. Det finns en uppgivenhet i samhället som sprider sig. Där bor 8 0009 000 människor. Om ministern inte varit där rekommenderar jag henne att åka upp dit, lyssna på och tala med människorna och se hur nära rasriskområdet de lever och bor. Att leva nära en gruvbrytning, med de skador och det intrång det innebär, finns reglerat i minerallagen. Staten har sitt ansvar genom ägandet av i detta fall , och kommunerna har sitt ansvar. Det är en unik situation, och som ministern säger är frågorna komplexa. Man kan fundera på vad som skulle vara en rimlig balans mellan vad bolaget och samhället ska göra och vad som är statens ansvar. gick med vinst , och av den tog staten tillbaka 2,9 miljarder. Det skedde detta år fastän man visste att lågkonjunkturen var ett faktum. Man visste hur besvärligt det var i och och särskilt i . Hade det inte varit bättre att låta vinsten ligga kvar i så att den kunnat gå till den nödvändiga stadsflyttningen som behöver göras skyndsamt? 3 Näringsminister (): Det är trevligt att tycker att det är bra med den ökade prospekteringen och brytningen av mineraler som sker. Det var en förändring i minerallagen och prospekteringslagen som den förra borgerliga regeringen gjorde som har öppnat upp för det ökade intresset för . Vi ska vara tacksamma över att det beslutet fattades. Jag tror att de flesta kommuner kan vara avundsjuka på såväl och som kommun över det angenäma uppdrag de har att bygga nya cityn, nya samhällen, och skapa nya jobb. Jag tror också att de flesta kommuner är åtminstone lite avundsjuka på den uppställning som finns från regeringens sida när det gäller flytten. Malmfältsgruppen har verkligen ansträngt sig för att följa med i processen, att finnas med och driva på allt detta. Vi kan se att det nu även sker investeringar i järnvägar och vägar, i hur man flyttar samhällen och så vidare. Vi har en oerhört bra dialog i Malmfältsgruppen, och det händer mycket praktiska saker. Det finns en lagstiftning som och alla andra bolag omfattas av. Den säger att de ska betala en del av dessa kostnader. Så här långt har stått för . Det är alltså inga småsummor har lagt in i detta. Det måste naturligtvis finnas en lagstiftning som reglerar det hela. tycker att vi inte ska ta in så mycket pengar från så att det kan betala mer. Det blir spännande att se hur ni gör det i Socialdemokraternas budget. Om ni vill låta behålla mer av sina pengar för att klara den delen får ni mindre pengar till att satsa på alla de reformer ni utlovar. Det är upp till att försöka få med sig partiet på en sådan prioritering. Det jag tror är viktigt är precis det som var inne på om att skapa framtidstro och tydlighet om vad man behöver göra. Det är klart att det under resans gång också begås misstag där enskilda känner sig drabbade. Vi försöker så gott det går att tillsammans med bolaget, berörda kommuner, och myndigheter klara av processen så smidigt som möjligt. Jag har uppfattat det som att kommunens representanter är nöjda med det sätt som Malmfältsgruppen har bedrivit arbetet. Det är också viktigt att säga att regeringen verkligen lägger mycket energi på att hjälpa till i detta stora föränderliga arbete. 4 (): väckte vi socialdemokrater i näringsutskottet en motion i som handlade om de statliga bolagen och avkastningskravet på . Vi ville att ministern och regeringen snabbare skulle beakta förutsättningar för att bidra till de nödvändiga anpassningsåtgärderna med anledning av gruvverksamheten i och . Det gäller inte minst i , där situationen är alltmer akut. Förändringarna i malmkropparna har fått en kraftigare omvandling . Det tror jag att ministern är mycket väl medveten om. Vi liksom många fler var också medvetna om att den växande lågkonjunkturen var här, och vi hade en global finanskris som låg runt hörnet. Vi kände också redan då till, som jag sade tidigare, den besvärliga ekonomiska situationen för många kommuner som drabbades av nedskärningar i skolor, vård och omsorg. Vi visste definitivt att två av de kommuner som hade det mycket tufft ekonomiskt var och . Vi visste också att återigen skulle ge rekordvinster, vilket är väldigt bra. Utifrån de förhållanden som var borde det ha varit en klok bedömning om regeringen redan då bestämt sig för att merparten av vinsten skulle få stanna i bolaget för att användas till den nödvändiga stadsflytten. Men så blev det inte. Regeringen har redan grävt en stor mörk grop i statskassan med bland annat skattesänkningar. Det var tydligen viktigare att fokusera på det och skyffla ned vinsten på 2,9 miljarder i den stora gropen i stället för att satsa på det som var absolut nödvändigt i samhällsomvandlingen. lånar regeringen dessutom pengar för att finansiera de skattesänkningar på 100 miljarder som man genomfört. Hur kommer det att bli med årets vinst från , som man uppskattar till ca 1 miljard? ser orderböcker välfyllda ut. Denna 1 miljard i vinst ska jämföras med de 100 miljarder i skattesänkningar som regeringen genomfört. Får den vara kvar i bolaget, eller kommer regeringen igen att försöka fylla den stora svarta gropen i statskassan? Detta är vad många människor funderar över däruppe. Det är de frågor som ställs till mig. Jag tycker att ministern har en skyldighet att lyssna på de frågor som ställs från människor och ge ett svar. Kommer det över huvud taget att finnas pengar kvar i statens budget för att långsiktigt genomföra de nödvändiga stadsomflyttningarna som måste till? Det börjar bli bråttom. 5 (): Jag hade möjlighet att besöka och ta del av de problem som debatteras här. Det handlar om att göra betydande förändringar i . Det handlar om att flytta ett stadshus, en unik kyrka och järnväg. Det handlar om att sätta i gång ett världsunikt projekt i stadsplaneringssammanhang som kanske kommer att ta tjugotalet år att fullfölja. Det är ett mycket spännande och utmanande projekt på sitt sätt och ett unikt projekt. Jag kan inte se att vi har någon jämförelse tidigare i vårt land med något liknande projekt. Det kräver ett särskilt och speciellt ansvarstagande från både och statens sida. har uppdraget att bryta malm i Malmfälten och utveckla malmkropparna i Malmfälten. ska man investera i två nya huvudnivåer, och de nya nivåerna ska tas 2013. Det är 5 miljarder som ska investeras. söker inte som kanske andra gruvföretag och många av de prospekterare som finns malmkroppar runt om i världen, utan dess verksamhet är koncentrerad till Malmfälten med omnejd. Det gör man på statens uppdrag. I påverkas även av lågkonjunkturen även om orderböckerna ser rätt så bra ut . Läget är inte hundraprocentigt bra . Men man har dragit tillbaka varsel för 300 personer. I det läget borde man med den utmaning som finns med nya investeringar för flytten av som stad och de oerhörda belopp som ska in tänka lite långsiktigt och se till att fondera medel för detta . Att ta ut pengar ur bolaget just nu är kanske inte den klokaste strategin. representant i bolagsstyrelsen har också reserverat sig när det gäller de bitarna. Jag ifrågasätter om regeringen verkligen i någon djupare mening har värderat de pengar man nu tar ut ur bolaget och vad de skulle kunna användas till strategiskt om man lät dem stanna kvar i en fondering. Jag funderar verkligen på om det finns en strategi på den punkten. När man talar med såväl fackliga organisationer som kommunledning ser de det som naturligt att nu ta chansen att fondera medel. Av informella kontakter i bolaget hör man ungefär samma resonemang. Det resonemang som för här känner jag definitivt inte igen utifrån de kontakter som i varje fall jag har haft i . är ett viktigt och bra bolag med en omsättning på 21 miljarder. Det säljer av sina järnmalmsprodukter till stålindustrin i , och går till länder som , och andra . Man investerar i mångmiljardklassen och har investerat vinster till statskassan . Man borde från statens sida i det speciella läge som har uppstått kunna visa en öppenhet, ha en strategi, kunna förstå läget och se till att öppna för att man långsiktigt kan fondera medel för att klara detta världsunika projekt i stadsplaneringssammanhang och denna oerhörda utmaning för befolkning och som företag. Jag tycker att det skulle vara en klok politik. Men jag har inte än låtit mig övertygas av att det man nu gör är särskilt klokt. Man borde backa tillbaka och försöka vidta andra åtgärder än de man har gjort . 6 (): Jag vill bara förstärka det och har tagit upp om problematiken med kostnaderna för samhällsomvandlingen. Jag bor själv i och har varit mycket i . Det är väldigt stora förändringar som måste till. Det handlar om infrastruktur. Jag funderar lite på hur näringsministern ser på det. Man kan tycka att det inte spelar så stor roll om behåller pengarna och betalar för kostnaderna eller om staten tar in dem. Men är det i så fall meningen att staten ska stå för kostnaderna? Tycker regeringen att kommunen ska ta kostnaderna som åsamkas av att gruvnäringen måste kunna fortsätta sin verksamhet? 7 Näringsminister (): Låt mig först säga att detta är ett unikt projekt; jag upprepar det. Men det har också en unik uppställning. Ingen annanstans i har vi en sådan uppställning för en omställning som den som , och också kommun har. Vi är två ministrar som sitter i Malmfältsdelegationen. Vi sitter där med . Vi sitter där med ansvariga myndigheter. Vi sitter där och samplanerar. Det som har hänt som jag har fått leda detta är att en massa saker har ramlat på plats. Vem ska betala kostnaderna? Det beror på vad det är för någonting. Om det är flytt av järnväg kanske det är ett samarbete mellan och . Om det är flytt av väg är det ett samarbete mellan och . Det beror på vad det är för typ av projekt. Vad vi har försökt att göra är att identifiera vad det är som behöver hända här och och vad vi gör åt det. Då involverar vi de myndigheter, verk och andra som är aktuella i sammanhanget. Man ska inte komma och säga att det är någon annan som har större uppslutning från regeringen än vad de här kommunerna har, för det finns inte. Jag tycker att detta är rimligt, för det här är en jättestor sak både för kommunerna och för kommunernas medborgare och även för våra myndigheter. Jag har varit i , , och på andra ställen. Jag har bott uppe i så jag känner trakterna väl. Jag tycker att det är en spännande sak som händer. När vi var uppe i senast hölls en konferens där, där man pratade om samhällsplanering och omvandling av de här samhällena. Den rönte stort internationellt intresse. Vi har också varit med från regeringens sida och finansierat en del av tänkandet: Hur ska vi göra för att det här ska bli bra samhällen? Det gäller såväl och som . Vi har levererat allteftersom. Det byggs vägar . Det byggs järnvägar. Vi gör utbildningsinventeringar. är med och tittar på det här. är med och hjälper till i allt detta. Det är klart att det tillförs resurser till omvandlingen, och det är inte mer än rätt. Men sedan är frågan vem det är som gör det i de olika fallen. När det handlar om avkastningskrav på tycker jag att det är jätteviktigt att om vi har ett regelverk för hur sådant här ska gå till ska det vara samma regelverk för statliga bolag som för andra bolag. Annars blir det en väldigt underlig ordning. säger att Socialdemokraterna har sagt att de ska minska avkastningskraven på . Jag kommer att granska er budget noga och se i vilken tabell ni lägger in ett minustecken i intäkter till staten. Det är precis det ni måste göra om ni menar allvar med det ni säger, nämligen att ni ska minska avkastningskraven. Gå hem och titta i tabellverket! Ni blir trovärdiga först när ni är beredda att avstå från intäkterna från de statliga bolagen när ni budgeterar alla era utgifter. Jag vill påminna om att sedan vi tillträdde 2006 har kommunerna tillförts . Det har vi gjort därför att vi vill möta både den neddragning som har skett på grund av finanskrisen och de neddragningar som riskerar att komma i välfärdssektorn. Det finns resurser som är tillförda kommunerna, och det är mer än vad Socialdemokraterna någonsin har gett till kommunerna också under lågkonjunktur om man jämför med hur det har varit tidigare. har vi skattesänkningen, som alltid blir ett tema. Utifrån ett GällivareMalmberget-perspektiv tror jag att metallarna som jobbar inom de här bolagen tycker att det är bra att de nu får behålla mer i plånboken. Det är mer att konsumera för. Vårdbiträden får mer i plånboken. På familjebasis kan det bli mer kvar i plånboken. Vi tycker att det är bra att medborgarna får behålla sina egna pengar. Jag vet att Socialdemokraterna betraktar medborgarnas pengar som sina egna, men det gör inte alliansregeringen. Där skiljer vi oss åt. 8 (): Låt mig först säga något om det här med att vi skulle ha sagt att vi ska minska avkastningskravet för . Det är inte det vi säger i motionen. Vi säger att regeringen och ministern bör beakta förutsättningar. Då handlar det om hur man ska klara av både de investeringar som man behöver göra och den samhällsomvandling som tickar på ännu snabbare eftersom situationen börjar bli krisartad, som jag beskrev tidigare. Det vore bra med konkreta besked om hur finansiering långsiktigt ska ske. Vem ska betala vad? Det är uppseendeväckande att man plockar miljarder ur sitt eget bolag, som även självt står inför stora investeringar och har betalningsansvaret för flytten av samhället. Självfallet blir det uppseendeväckande när man ser regeringens enorma prioriteringar av skattesänkningar och att den har fokus på det. Det är vad människor pratar om ute i bygderna. Det är klart att man också funderar på vad vinsten på 2,9 miljarder har gått till. Det börjar som sagt bli bråttom. Statens utdelningspolicy säger att de statliga bolagen ska fördela av vinsten över en konjunkturcykel, fru talman. Eftersom vi nu har dessa unika situationer med stadsflyttningar i de är dessutom unika i hela världen för de finns ingen annanstans skulle det väl vara fullt legalt och acceptabelt att förändra utdelningspolicyn. Då skulle man i alla fall bättre kunna bedöma och anpassa , och förutsättningar utifrån de behov som finns där. 9 (): När det gäller antar jag att det går till så här: Man försöker föra ett resonemang om bolagets läge när det gäller framtida behov av investeringsmedel, framtida behov av medel för att klara stadsflytten och bolagets allmänna ekonomiska situation. Utifrån detta kommer man fram till någonting som känns som en gemensam fungerande strategi för att klara alla de utmaningar som finns. Då måste man också beakta att är ett bolag som ska driva verksamhet i Malmfälten och inte arbeta med prospektering över hela världen, som många andra gruvbolag ska göra. Om man för ett sådant resonemang kanske det leder fram till en analys där man rätt så snart känner att det inte är så klokt att just nu plocka ut medel ur bolaget. Det kanske bör se ut på ett annat sätt. Man kanske behöver fondera medel för de utmaningar som kommer . Det är otvetydigt så att ska vara med och betala det här också. Precis som har sagts här är det kopplat till minerallagstiftningen. Om man för den typen av strategiska resonemang tror jag att man kommer fram till lite mindre fyrkantiga slutsatser än vad ministern gör när hon nu hävdar att vi ska följa regelverk, att principer ska gälla och så vidare. Då kanske man kan se hela verkligheten och hitta ett smidigare sätt att närma sig det här så att man slipper reservationer från i styrelsen och slipper ett missnöje in i bolaget. Jag vet att det finns ett sådant missnöje med det här rätt så stabilt och långt upp i hierarkin i bolaget. Det som regeringen har vidtagit är inte på något sätt något som är allmänt accepterat i företaget. Om ministern försöker ge den bilden är det falskspel. Jag tycker att ministern kan ta debatten med sig och fundera lite grann på om det inte är dags att mjuka upp attityden och synsättet och försöka hitta en mer långsiktig strategi för att fondera medel för de här stora utmaningarna. 10 (): handlar inte den här debatten om kommunpengar, även om det är klart att det berörs. Eftersom näringsministern har lovat att granska vår budgetmotion noga föreslår jag att hon granskar den nogsamt på alla punkter och i alla tabeller. Vi tillför också pengar till kommunerna. Om jag hade vetat att det här skulle handla om kommunpengar hade jag kunnat förbereda mig genom att ta fram siffror som visar att mindre kommuner i som har det mycket tungt ekonomiskt har tappat intäkter . Det väsentliga , och det som debatten handlar om, är att invånarna i och inte ska vara de som via kommunalskatten ska bekosta den samhällsomvandling som krävs för gruvnäringens framtid. 11 Näringsminister (): Det blir lite mer intressant när beskriver vad som menas i de skarpa förslag som Socialdemokraterna lägger fram. Man ska beakta, säger hon. I den mest positiva tolkningen innebär det att man inte ska göra någonting. Så ser jag det utifrån mina utgångspunkter. Det betyder att ni inte har en krona mer. Det är ett flumspråk som ni använder för att låtsas som om ni har mer pengar. Då säger ni beakta. Antingen bestämmer ni er för att ni ska plocka ut mer pengar från eller också bestämmer ni er för att inte göra det. Då ska det också synas i tabellerna. Det är först då det här blir intressant. Vi tillför resurser till olika sektorer för att vi ska kunna möta de behov som finns i , och . Vi agerar så att det finns resurser att göra den samhällsomvandling som de nu är inne i. Men vi tänker inte ha annorlunda regler för än för andra bolag, för i så fall skulle vi låta och ha en helt annan dagordning än vad har. Det tänker vi inte göra eftersom det skapar en illojal konkurrens mellan olika bolag som verkar på en kommersiell marknad. ska ta sitt ansvar, och det är min bedömning att de tar sitt ansvar. Sedan kan det naturligtvis finnas konflikter i olika delar i en sådan här svår tid. Det kan handla om exakt vilka hus som ska lösas in, i vilken ordning det ska ske och så vidare. Det är självklart, men regeringen försöker att följa det här arbetet med Malmfältsgruppen så nära som det bara går. Jag har upplevt att det finns en stor enighet i Malmfältsgruppen om att det arbetssätt som vi nu använder oss av för att hjälpa till i den här samhällsomvandlingen fungerar på ett alldeles utmärkt sätt. I det instämmer också de kommunrepresentanter som finns med i det här arbetet. Jag förstår att det är en jättetuff tid för de här kommunerna, men det är också någonting otroligt positivt. Om jag jämför med den tid då jag bodde uppe i är det någonting fantastiskt som händer i de här kommunerna. Jag tror att många kommuner är avundsjuka och skulle vilja ha möjlighet att göra det som , och kommuner gör. I detta anförande instämde (). Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2009/10:7 om försäljning av statliga bolag