prot · GW09117 · 2009-05-13 00:00:00 — Vissa har försökt säga att vi inte kan ha ekonomisk tillväxt, att vi ska ha noll tillväxt eller helst minus, för då når vi större framgång på miljöområdet. I har vi emellertid visat att det är möjligt att förena ekonomisk utveckling, ekonomisk framgång, för människor med framgång också för miljön. Det är en viktig kunskap, en viktig lärdom, en viktig fråga att ta med sig för framtiden. låter det, fru talman, lite nyvaket om detta nu har vi helt plötsligt sett Så lät det lite grann också i den tidigare debatten. Vi är några stycken som varit med ett tag. Jag vill inte säga att jag var med 1972, men jag har åtminstone läst om 1972 när stod värd för ett miljömöte med globalt perspektiv. Jag var med, näst intill i alla fall, i när vi diskuterade hållbar utveckling och lade grunden för den. Vi är många som jobbat för att kunna förena hållbarhet och utveckling. Vi och den regering vi har ser fram emot att med kraft kunna ta oss an utmaningen i . Den baseras naturligtvis på ny kunskap, och det är viktigt att vi har en hållning baserad på kunskap. Den internationella klimatpanelen har förändrat många människors, länders och regeringars bild. Det är därför viktigt att vi vågar gå före och på nytt vågar visa vägen i . Vi gör det med klimat- och energipropositionen, där vi vågar gå före och peka ut den tydliga visionen om en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Det är ett tydligt mål. Vi hoppas få med också andra länder på den visionen och hoppas att tillsammans med EU-länderna vågar och vill gå vidare för att nå ett globalt nytt klimatavtal. Då måste vi också se de internationella perspektiven. Det är alldeles klart att vi på olika områden måste klimatanpassa och se klimatperspektivet. Det handlar naturligtvis också om vårt bistånd, men inte bara det, utan många andra områden också, inte minst handel. Det är en stor framgångsfaktor när vi pratar om det svenska perspektivet. Ingen av oss som är ute och möter människor eller representanter för andra länder, parlamentariker eller organisationer, kan undgå att upptäcka vilket oerhört intresse det finns för svensk erfarenhet. Att knyta ihop kontakter med när det gäller energi, hållbar utveckling, förnybara energikällor, energieffektiviseringar och så vidare är alldeles uppenbart ett intresse för många länder. Det är klart att det är någonting som vi ska ta vara på. Vi ska också använda det i biståndssammanhang. Att överföra klimatsmart teknik, att hitta klimatsmarta lösningar och att visa att vi har gjort det själva är oerhört viktigt. Vi ska inte göra som man gjorde förut. Jag minns när man pratade om att satsa på att utveckla biståndet och sände gamla uttjänta till andra länder. Det är inte den metoden vi ska använda. Vi ska göra klimatsmarta lösningar. Men biståndet måste också klimatanpassas. Vi ska göra det i , men jag ska också ge dem rätt som har drivit frågan att det krävs klimatanpassning även på EU-nivå. Jag hoppas att vi när vi ska jobba med EU och biståndet kan ta med det perspektivet in i det arbetet. Det är också en nyckel, kanske liten men ändå viktig, för att kunna klara uppdraget i att vi visar att vi inte bara ligger på en hög biståndsnivå utan att vi också där tänker klimatsmart och trots den finansiella krisen försöker få EU och de andra länderna med på att också de rika länderna ska höja sitt bistånd. Då skulle vi få resurser också här för att kunna förändra förutsättningarna i många länder i klimatsmart riktning. Det handlar naturligtvis också om det multilaterala stödet och det multilaterala området, där det helt klart finns mer att göra, men där jag ändå tycker att det händer saker som går i rätt riktning. Det handlar om , IMF och andra som tydligt har satsat på en ökad inriktning på förnybar energi och hållbar utveckling. Jag tror att vi kan förvänta oss mer. Det tyckte jag att jag hörde när vi var på besök, några stycken, på och härförleden. Eftersom det är ont om jordklot finns det naturligtvis inga gränser eller murar som kan stänga klimatförändringarna ute. De drabbar inte någon enskild. De drabbar oss alla på lite olika sätt. Hårdast drabbas naturligtvis de människor som finns i de fattigaste länderna, särskilt kvinnor. Jag måste säga att jag störs lite grann när en del av länderna säger: Nej, det är inte vår fråga. Det berör inte oss. I går hade vi, några stycken, skäl att tala med kolleger från . De bad oss att uppmärksamma försök att knacka på hos nordkoreanerna. anser inte att det är ett problem för dem. De erkänner inte att det finns något miljöproblem. Vi har sett samma sak när vi har pratat utveckling i . Det sker en ekonomisk utveckling där man inte ser klimatsidan. Här finns det alltså mycket att göra i de slutna systemen. I de auktoritära systemen finns det många som pekar finger och säger: Det här gäller inte oss, utan någon annan. Här har vi en viktig uppgift, inte bara att förändra och försöka utveckla en bättre ordning för människorna utan också att få dem att inse att det inte finns någon genväg. Det finns bara en väg för oss alla, och det är att hitta en klimatsmart lösning, att förena ekonomisk kris och miljökris och att försöka utveckla en ekoeffektiv ekonomi. Det handlar politik för en hållbar global utveckling om, fru talman. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationerna. 151 () replik: tog upp frågan om ett nytt klimatavtal. Jag tog i mitt inlägg också upp den frågan och vikten av att vi kommer till en lösning och ett avtal som alla länder kan ställa sig bakom. Den låsning som vi har är väldigt svår att lösa upp. När vi har ett antal länder som redan långt har sagt att de inte tänker skriva under några bindande åtaganden, hur ska vi göra då? Modellen Greenhouse Development Rights, som lanserades , har jag tagit upp i ett antal sammanhang. Jag har lite grann fått känslan att regeringen säger att det är alldeles för sent att komma med någonting nytt , att man då raserar hela förhandlingsupplägget etcetera och att man därför inte kan göra så. Jag skulle vilja höra din uppfattning i den frågan. Är det för sent att komma med en lösning som skulle kunna knyta upp de låsningar som vi har med utvecklingsländerna, eller rättare sagt med emerging countries? Jag kommer inte ihåg vad det heter på svenska. Skulle det här kunna vara en modell? Är det så att det kan vara en modell måste man kunna jobba för att den också ska användas. Det finns andra liknande modeller. har något annat förslag som tydligen också har vissa likheter med den här modellen. Någonting måste vi hitta för att komma till lösningen. EU har någonstans låst fast sig vid en viss modell och kommer inte vidare. Där borde den , som är ordförande och ska driva de här frågorna, kunna vara mycket mer pådrivande i egenskap av ordförande. Vad tror du om Greenhouse Development Rights? 152 () replik: Det viktigaste är väl inte vad jag tror. Det viktigaste är väl hur andra resonerar och hur långt man har kommit i de förberedande förhandlingar som pågår för fullt. Jag tror om jag nu ändå ska tro att man får vara oerhört lyhörd och kreativ för att i slutändan kunna klara att säkra tillräckligt stor bredd. Jag är inte den som förväntar mig att alla världens länder ska säga yes och stå bakom detta. Jag förväntar mig att vi även kommer att få en del eftersläntrare. Men det är centralt att vi får en tillräckligt stor bredd och en tillräckligt stark koalition för att kunna göra ett nytt klimatavtal fungerande så att det verkligen ger påverkan. Det är det centrala. Det är resultatet och hållbarheten i resultatet som står i fokus. Då får man nog vara beredd att vara både lyhörd och kreativ. 153 () replik: Jag tror också att man måste vara lyhörd och kreativ, men man måste också vara pådrivande. Om man bara är lyhörd och kreativ och inte driver kommer man ingen vart. Precis som du sade tidigare är det ont om jordklot. Om alla skulle leva som vi skulle det behövas rätt många jordklot, och dem har vi helt enkelt inte. Det räcker inte med en klimatsmart lösning, som du pratar om, utan vi måste verkligen hitta en lösning som alla länder kan ställa sig bakom för att komma i gång väldigt snabbt. Vi har inte så på oss. Där tror jag i och för sig att ändå kan hålla med mig om att kärnkraften inte kommer att lösa klimatkrisen. Det gäller också med tanke på den långa tid det tar att utveckla och bygga upp den. Det var en annan sak som tog upp. Det var det tidigare nämnde om . Den har ökat investeringarna i fossila bränslen . Det kan jämföras med 11 procents ökning när det gäller förnybar energi. På lät det nästan som att man har ökat mängden förnybar energi väldigt mycket, eller har visionen att öka den. Men siffrorna visar den krassa verkligheten och hur det faktiskt ser ut. Jag skulle vilja att regeringen under ordförandeskapet driver på . Det hade man också nu möjlighet att göra. Det handlar om att i EU och över huvud taget på alla andra nivåer driva på att verkligen ska se till att fasa ut stöden till de fossila bränslena. Vi kan inte fortsätta att bygga upp verksamheter med grund i fossila bränslen i utvecklingsländerna längre. Vi måste se till att få den rena tekniken som också du talade om, och vi måste få den dit . 154 () replik: Det är viktigt att vi också är lyhörda för vad de enskilda länderna själva drar för slutsatser. Vi visar genom att säga att vi vill komma bort från fossilbränslesamhället vart vi är beredda att gå. Det är ett gott exempel för andra. Men vi kan inte, om de tycker att de vill göra det, säga: Ni som har oljetillgångar får inte använda dem. Det gäller också där att försöka jobba för möjligheter för länderna. När det gäller kan jag bara konstatera att vi hade en annan regering ökade man satsningarna på förnybart med . har man ökat . Ser vi till 2008 har ökat satsningarna på förnybar energi och energieffektivitet . Det är ändå en signal som visar att man ser. Jag är övertygad om att läxan från får många organisationer att tänka om och göra annorlunda prioriteringar. Kärnkraften är naturligtvis ingen lösning på klimatfrågan. Det skulle i vissa lägen kunna innebära en försämring av klimatsitsen om man drar fel slutsatser. : Visst ska vi driva på. Det är vad vi gör. Det är därför som vi från svensk sida har antagit ett ambitiöst klimatpolitiskt paket och därför som vi driver på i EU. Det är därför vi som ordförandeland kommer att driva på i EU för att försöka baxa och nå en framgång i . Det har en jättehög prioritet inte för och regeringen utan för världens folk och framtiden. 155 (): Denna tidiga kväll har vi diskuterat utrikesutskottets betänkande Internationella frågor om hållbar utveckling och miljö. Det är en högaktuell fråga. är det kvar till Europaparlamentsvalet . Jag vill verkligen uppmana både er på läktaren och ni andra som händelsevis lyssnar att gå och rösta, inte minst för miljöns skull. tar också över ordförandeskapet för Europeiska unionen, och alliansregeringen med statsminister i spetsen har valt att sätta klimatfrågorna allra högst på agendan. inträffar de viktiga internationella klimatförhandlingarna i . De är en grundläggande förutsättning för att EU ska kunna spela en ledande roll i världen när det gäller att få ett globalt klimatavtal. Det är otroligt viktigt att EU kan företräda en gemensam hållning som bygger på bästa tillgängliga vetenskapliga rön. Vi får heller inte som denna glömma Lissabonfördraget som gör EU mer demokratiskt, dugligt och dagsaktuellt. EU kan bli världens starkaste miljöorganisation. Lissabonfördraget har slagit fast att kampen mot klimatförändringarna är en ny politisk prioritet för unionen. Exempelvis kan inte längre premiärminister vifta bort miljöhotet, och klimatskeptiker kan inte kidnappa miljöarbetet med Lissabonfördraget. Men det är också väldigt lätt att bli deprimerad på många fronter. Medeltemperaturen var högre jämfört med slutet av . Nederbörden har i snitt ökat på det norra halvklotet. Mängden koldioxid i luften har ökat med . Vi ser hur världens snötäcken har minskat framför allt på många av världens glaciärer. Istäcket i har minskat i omfång och tjocklek. Tjockleken kan ha minskat mellan perioden 19581976 och mitten av . Som svenska parlamentariker kan vi nog alla genom våra resor i såväl låginkomstländer som rena utvecklingsländer se med egna ögon hur den globalt försämrade miljön har påverkat livet negativt för människor, djur och natur. Jag tänker på hur torka och ökenutbredning bara har blivit tydlig på i . Jag tänker på hur effekter fortfarande syns på . Jag tänker på hur vårens översvämningar i södra har bidragit till nya mänskliga tragedier. Världens allra fattigaste drabbas hårdast, och kvinnor och barn drabbas allra mest. Hoten mot miljöutvecklingen i världen ligger inte i globaliseringen. Avgaserna och föroreningarna skyr inga nationsgränser. De måste därför bemötas med mer globalisering. Men framför allt måste solidariteten globaliseras. Även om för mig som liberal marknadsekonomin är grunden för att lösa miljöproblemen både globalt och lokalt krävs det att stater sätter upp tydliga lagar och spelregler för att förhindra miljöförstöring. Det ska kosta att skita ned för företagen, på ren svenska. Men det är också vår moraliska skyldighet att nedmontera västvärldens nationalstatsegoism genom att avskaffa hindren för utveckling genom att rasera tullmurar och minska skulder. Det gäller också att ge möjligheter till utveckling genom miljöbistånd och använda det till att sanera redan skadade miljö och införa miljövänlig teknik. Liberalism är för oss i utvecklingsoptimism, och här är EU en maktfaktor. Den tidigare debatten snuddade vid kärnkraft. Om hör till mest kärnkraftsfientliga parti kanske jag hör till mest kärnkraftspositiva parti. Vi i är fullkomligt övertygade om att såväl modern kärnkraft som vindkraft och andra förnybara energislag behövs för att möta klimathotet. Vi behöver en fungerande europeisk elmarknad som ska skapas. EU bör också göra gemensamma investeringar i till exempel infrastruktur med särskilda järnvägsförbindelser för höghastighetståg mellan städer och länder. Det behövs också mer gemensamma medel för forskning och utveckling av förnybar energi, kärnkraft och koldioxidlagring. Klimat- och miljöproblemen är gränsöverskridande och kräver gränsöverskridande lösningar. Grunden för klimatpolitiken måste vara internationellt samarbete och ekonomiska styrmedel som gör att det kostar att släppa ut växthusgaser. EU ska här vara en pådrivande kraft som gör att det går att förena god ekonomisk tillväxt med snabbt minskade utsläpp. För att bryta beroendet av den smutsiga kolkraften i måste vi använda alla de klimatsmarta energislag som står till buds. Både kärnkraft och förnybara energikällor bidrar till att minska koldioxidutsläppen. Det spelar roll om EU bejakar kärnkraften eller inte för både klimatet och energisäkerhet. Här vill vi i betona att man ska driva en europeisk energipolitik som bygger på koldioxidfri energiproduktion och effektiv energianvändning. Kärnkraften släpper inte ut några växthusgaser. Den har problem. Det är jag den första att erkänna. Men ur miljöaspekt är den mycket bättre än många andra alternativ. Utan kärnkraften blir det omöjligt att nå de fina högt uppsatta klimatmålen som finns. Jag tror att vi alla skulle önska att det skulle finnas fler förnybara källor. Men vi är inte där . Faktum är att kärnkraften för svensk del svarar för hälften av vår energi. Att byta ut den , eller i övermorgon är varken önskvärt eller realistiskt om man vill ha en svensk industri. lider det globala samarbetet i miljöfrågor brist på starka institutioner. Internationella miljökonventioner är nödvändiga, men hur effektfulla blir de om det saknas möjligheter att genomdriva dem? Jag är lite förvånad över att en av de gamla klassikerna som brukar vara med saknas i årets debatt om internationell miljöpolitik och att oppositionen inte har nappat på det. har , och lyft fram att en internationell miljödomstol med muskler, baserad på ett internationellt regelverk för att kunna sätta dit miljöbovar och ställa krav på radikala miljöreformer hos enskilda länder, skulle kunna vara ett bra redskap. Internationella miljökonventioner som är viktiga. Det tror jag att vi alla kan skriva under på. De kommer dock aldrig att bli effektfulla fullt ut om det saknas möjligheter att genomdriva dem. i har en särskild miljökammare. Det har också pågått en diskussion ganska länge om hur man kan stärka FN:s miljöprogram, . Men införandet av en internationell miljödomstol skulle stärka ramverket på miljöområdet. I kombination med ett bra sanktionssystem skulle det bli en stark aktör. Man kan hämta inspiration från andra internationella juridiska fält. Vi har till exempel och flera krigstribunaler i . Varför inte låta miljön få samma prioritet? Det är något man skulle kunna lyfta fram för att få ett effektivt resultat. Sist men inte minst tar en liberal miljöpolitik med globalt perspektiv sin utgångspunkt i det personliga miljöengagemanget. Vi måste uppmärksamma att individens initiativ ofta är nyckeln till en mer miljövänlig värld. Vi har ett ansvar. Min bästa personliga insats på miljöfronten är att jag , i de tidiga tonåren, slutade att äta kött. Jag uppmanar ledamöter från höger till vänster att dra ned på köttätandet. Jag vet att några i utskottet är vegetarianer. Fler borde dock bli det, för det är en konkret åtgärd man kan vidta på miljöfronten. 156 () replik: Vi vill fortfarande ha en miljödomstol. Det finns dock inget om det i detta betänkande, så därför har vi inte tagit upp det. Jag tryckte på knappen för replik eftersom kärnkraften var på tapeten igen. Ja, vi har mycket kärnkraft i . vill avveckla den, med förnuft naturligtvis. Förnuft måste man använda i alla sammanhang. I det här fallet handlar det om att utöka mängden och att göra det i länder som inte har kärnkraft i stället för att förse dessa länder med modern teknik på en gång så att de inte bygger in sig i den farliga hantering som kärnkraften medför. Jag undrar om tycker att det är så klokt att och andra länder i kanske börjar bygga upp kärnkraft. Det är inte särskilt stabila regimer i alla länder. Vi brukar ha diverse olika uppfattningar om hur de styrs. Ska vi då verkligen förse dem med teknik och regelverk i stället för att ge dem alternativ till kärnkraften? Jag tror inte att vill ha kärnkraft överallt i världen. När det gäller EU och arbetet i EU var Poznańmötet ett bakslag för klimatarbetet. Vi har ett antal länder som vi talade om , bland annat jag och , som är bromsklossar i klimatarbetet. Vi har massor att göra på den fronten. EU är inte längre mest framstående i klimatarbetet. Det verkar nästan som att tänker gå om. 157 () replik: Självklart behövs det ett slags cocktail av olika åtgärder för att jobba med miljön globalt. Det handlar mycket om att transportera och exportera miljöteknik. Där är en spjutspetsnation. Våra företag kan lära andra mycket och också lära sig tillbaka. Det är en sak. Det handlar om att hjälpa till att få fram förnybara energikällor. Det är inte en åtgärd som är det enda. tror jag att om vi vill bli av med det miljöfarliga oljeberoendet och slippa sitta i knäet på världens oljediktaturer i kan man inte räkna bort kärnkraften . Jag skulle aldrig vara kärnkraftsentusiast om det fanns andra fullgoda alternativ som kunde täcka upp det energibehov vi har . Men ligger vi inte på den nivån. Därför är det viktigt att se att kärnkraften kommer att vara en stor del av svensk och andra länders energipolitik . Man måste också betänka att sedan de första kärnkraftsreaktorerna byggdes har utvecklingen gått framåt på flera olika sätt. Därför är det positivt att man har tagit bort tankeförbudslagen så att man kan hitta bättre och mer effektiva kärnkraftsreaktorer. Där har alliansregeringen varit klok och tittat på kärnteknikforskningen på bred front. Avslutningsvis tycker jag att man absolut kan ha synpunkter på vilka länder som ska få svenskt bistånd eller vilka länder vi ska samarbeta med, oavsett om det gäller miljöteknik eller vapenexport. i debatten hörde vi dock att vi inte ska pådyvla andra länder olika energikällor utan att de själva ska få bestämma. Om ett demokratiskt land som vill producera kärnkraft, ska vi då motsätta oss det? Är det inte en form av paternalism? är det på något sätt okej att pådyvla andra länder västerländska värderingar och levnadssätt, men i andra fall är det inte det. 158 () replik: Jag börjar med slutet. Det handlar inte om att pådyvla eller tala om för något land vilket energislag det ska ha. Det handlar om huruvida vi ska vara delaktiga i att bygga upp kärnkraft i dessa länder. Ska vi verkligen vara delaktiga i det när vi vet att det är ett energislag som har många problem? Det handlar inte bara om tiden då kärnkraften är i drift. Det handlar om brytning och avfallshantering också. Det är två stora frågor som är viktiga att vi löser. Vi har inte så mycket uran i världen; det är absolut inte ett förnybart ämne. Det kan inte räknas till de alternativa energislagen på något sätt eftersom det inte är förnybart. Uranbrytningen ger upphov till cancer hos de människor som utför den. Det är vanligtvis människor i andra länder. Denna smutsiga hantering vill vi inte ägna oss åt själva i vårt land. Hur ska vi säkra avfall och avfallstransporter under hundratusen år? Vi vet inte vad vi har för regim i . Vad som helst kan hända. Det är inte försvarbart att fortsätta bygga ut kärnkraften, utan den måste helt enkelt avvecklas. Jag bjuder gärna in till oss på så att jag kan visa de siffror vi har tagit fram för hur man kan fasa ut kärnkraften i utan att vi för den skull behöver sänka vår standard här i landet. Det går att fasa ut kärnkraften om vilja finns. När det gäller Greenhouse Development Rights var det en motion från som vi i oppositionen lyfte upp och har yrkat bifall till i vår gemensamma reservation. Vad tycker du, , om Greenhouse Development Rights? 159 () replik: Den sista aspekten är jag inte alls motståndare till. Men jag tror att man får väga in i processen att det i klimatpolitiken oftast är två steg fram och två steg tillbaka. Vill man få med sig så många länder som möjligt och vill man utforma gemensamma ramar kan det vara svårt att ha de allra mest radikala skrivningarna och analyssätten. Jag tror att vi alla ska vara ganska varse om att det är så. Jag är inte expert på hur detta kommer att behandlas, men det är ett bra initiativ som man definitivt ska titta mer på. Självklart är inte alla länder i världen, geografiskt eller på grund av samhällssystem, lämpade att ha kärnkraft. Det kan vi alla skriva under på. Självklart måste också mycket kärnkraft avvecklas. Jag är glad över att svenska biståndspengar har gått till att avveckla kärnkraften på många håll i exempelvis forna . Det har varit farlig kärnkraft och fruktansvärda katastrofer. Det är bra och effektivt att få bort det. Det innebär inte att man ska räkna ut all kärnkraft. Kärntekniksforskningen går framåt på olika sätt. Det är en viktig komponent i vår energi. Som liberal är jag för upplysning, information och kunskap så jag tar gärna emot information om har någon banbrytande forskning som säger att vi kan ha samma industriproduktion i som vi avskaffar kärnkraften. Jag är villig att lyssna på det. Ni är nog ändå ganska ensamma i debatten. Det intressanta globalt sett är att många internationella miljöexperter och många som har brunnit för en mer miljövänlig värld har ändrat åsikt i kärnkraftsfrågan, bland annat grundaren av . Diskussionen är inte lika svartvit som . Det blir fler och fler anhängare av kärnkraft, om än i en modifierad och utvecklad version. 160 HANS () replik: Jag måste kommentera att i sitt anförande tycker att oppositionen borde ha lyft upp frågan om en miljödomstol. Det är lite komiskt. Det här är ju inte oppositionens betänkande. Det är ju och majoritetens betänkande. Om hade velat ha med en skrivning om en miljödomstol hade hon kunnat skriva dit den själv. Det är trots allt som äger texten.