prot · GX0942 · 2009-12-03 00:00:00 — Den verkar i stort vara positivt mottagen av dem som jag har pratat med i alla fall. Den redovisning han gjorde var otroligt intressant. Jag har inte själv läst igenom utredningen, men jag har förstått att den sammantaget svarar på många av de frågor vi ställer. Om man blandar den här utredningen med den landsbygdsutredning, Se landsbygden, som vi hade på bordet kan vi notera att det finns ett koncentrat av konkreta förslag och åtgärder som behövs för att hela landet ska växa, men det behövs förståelse för att man måste få växa på olika sätt. har vi städer som blir allt större med fler och fler människor som flyttar in. har vi platser som töms på folk. Det finns trender där återflyttningen är kraftig och det finns trender där en del platser får en allt större invasion av folk endast vissa årstider. Alla har sina specifika möjligheter och sina specifika problem. Ett nyckelord är samarbete, men kanske med ny teknik och på nya sätt. Mycket av det finns faktiskt i den här utredningen. Regeringen ändrade myndighetsstrukturen. Man lade ned , och . I stället inrättade man två nya myndigheter, den ena för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser och den andra var . Det är väl för tidigt att säga vad det har blivit för resultat av det men det är intressant att följa. Jag tänkte också lite grann kommentera de reservationer som vi har . En reservation handlar om den regionala tillväxtpolitikens inriktning och mål. Det är riktigt, precis som tidigare talare har sagt, att just regional utvecklingspolitik är summan av en rad politikområden. Man kan inte se det som endast en politik för lands- och glesbygd. Vi vet ju att vi är beroende av varandra. Vi känner alla till de små stegens tyranni, om en, två, tre eller flera verksamheter slås ut rinner bägaren över, då flyttar folk, kan man säga. Jag skulle också vilja yrka bifall till den gemensamma reservationen, nr 1, i sammanhanget. Den reservation som handlar om den kommersiella offentliga servicen på landsbygden omfattar en del av det som tas upp i den utredning som jag nämnde. Det är nyckelord om samarbete mellan aktörer som är gällande. Att hitta den balansen, att både samarbeta och vara självständig, är en utmaning förstås. Det är just mångfalden som behövs och inte likriktning. Att konsekvent sälja ut det som är statligt är definitivt inte en lösning som kommer att passa alla ändamål. Jag vill också yrka bifall till reservation 4. Sedan finns det en reservation från om återföring av medel från vatten, vindkraft och andra naturresurser. Den är viktig att kommentera. Det förs ju en mångårig diskussion om att återföra pengar från vattenkraften till de här kommunerna. Jag och anser att någonting behövs för att överblicka det här. Om det ska vara en direkt återbäring eller en ersättning för den förstörelse som har skett genom vattenkraftsutbyggnaden i något slags bygdepeng, om det ska gå via den kommunala skatteutjämningen eller via fastighetsskatten är däremot inget som jag tycker att det finns ett klart svar på. Det behövs i så fall en ny ordentlig utredning. Dagens reservation får inte vårt bifall , men den får ett slags medhåll i ambitionerna, skulle jag nog vilja säga. 118 (): Målet för den regionala tillväxtpolitik som regeringen föreslår är utvecklingskraft i alla delar av landet med stark lokal och regional konkurrenskraft. Politiken för regional tillväxt ger de olika regionerna både inflytande och ansvar och innebär möjlighet att växa utifrån deras egna förutsättningar. Här för alliansregeringen en aktiv politik som ger alla delar av landet möjligheter att utvecklas av egen kraft och bidra till hela tillväxt. Genom att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften och skapa bra förutsättningar för företagande, innovationer, investeringar och infrastruktur kan tillväxtpotentialen i hela landet stärkas. Regeringen svarar för helhetsstrategin för den regionala tillväxten och ger regionerna de resurser och det inflytande som med lokal styrning ger de bästa möjligheterna att växa av egen kraft och utifrån egna förutsättningar, det vill säga ett nedifrån-och-uppåt-perspektiv. Den regionala tillväxtpolitiken ska bland annat inriktas på ytterligare stärkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar över statliga medel, tillvaratagande av unika förutsättningar för individens utvecklingskraft och företags konkurrenskraft, som finns i olika typer av regioner såsom gles- och landsbygd, små och medelstora städer samt storstadsområdena, samt ett tvärsektoriellt arbetssätt och en mer samordnad statlig förvaltning i samverkan med lokala och regionala aktörer. Insatser inom flertalet utgifts- och politikområden ska samordnas. Strategiska statliga insatser och åtgärder för hållbar tillväxt ska vidtas i samspel med aktörer på lokal, regional, europeisk och global nivå. Det ska finnas en god tillgång till kommersiell offentlig service för medborgare och näringsliv i alla delar av landet och ett ökat arbetskraftsutbud genom regionförstoring och ökad rörlighet inom och mellan regionerna. I detta sammanhang vill jag också understryka att regional tillväxtpolitik är mer än bara detta utgiftsområde och att regionalt hänsynstagande bör tas även i andra utgiftsområden samt att en samordning mellan statlig, regional och nivå måste finnas för att uppnå ett bra resultat av beslutade åtgärder. Småföretagen spelar en viktig roll för utvecklingen av landsbygden. Generella åtgärder inom näringspolitiken påverkar även dessa företag gynnsamt. Flera insatser inom området näringsliv, såsom att förbättra villkoren för företag och företagande kommer alla till del, oavsett om man befinner sig i en storstad, i en tätort, på landsbygden eller i glesbygd. Exempel på en typ av riktade åtgärder som främjar regional tillväxt är insatser för kvinnligt företagande, invandrares företagande och socialt företagande. Just nu befinner vi oss i då mycket talar för landsbygdens affärsmöjligheter. Det kan handla om förädling av skogsråvara, mat och måltid, upplevelseindustri, hästverksamhet eller hälsa och omsorg. Detta är branscher där andelen kvinnor är högre än i många andra branscher och där lönsamma företag kan bildas. Här kan våra myndigheter visa på möjligheter men också hjälpa till att sänka trösklar. Låt oss dock komma ihåg att det inte är myndigheter som skapar företag utan människor med vilja och stark drivkraft. För programperioden 20072013 har tilldelats medel från , Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. Medel från Regionala utvecklingsfonden fördelas till ett antal program inom de två målen Regional konkurrenskraft och sysselsättning samt Europeiskt territoriellt samarbete. Strukturprogrammen för dessa två mål täcker geografiskt hela . Det är en självklarhet att dessa medel från fonderna ska användas på ett effektivt sätt och till största nytta. utvärderas strukturfondsprogrammen kontinuerligt, bland annat med syftet att skapa förutsättningar för ständigt och fortlöpande lärande. En första utvärdering visar att genomförandet sker i hög takt. har mest medel beviljats till innovativa miljöer och entreprenörskap, medan insatsområdena Utvecklat informationssamhälle och Regionförstoring haft ett svagare intresse. Vissa förbättringsområden finns. Det har efterlysts en högre grad av näringssamverkan för att strukturprojekten ska generera långsiktigt beständig ekonomisk tillväxt och regional utveckling. Det är viktigt att knyta forsknings- och utvecklingsinsatser närmare näringslivet och till den marknad som de är riktade mot. Att det finns en grundläggande service för såväl personer som företag är en förutsättning för tillväxt i alla delar av landet. Därför är det viktigt att säkerställa tillgången till service så att man skapar en miljö där det är attraktivt att bo men även att starta, utveckla och driva livskraftiga företag. Befolkningsförändringar, omvandlingen inom dagligvaru- och drivmedelsbranscherna samt att vi handlar och konsumerar på ett annat sätt än tidigare påverkar vår tillgång till service. Ett regelverk finns om stöd till kommersiell service, vilket innebär att stöd kan lämnas till kommuner och näringsidkare i områden där servicen är gles. Regeringen har också avsatt 30 miljoner extra för att stärka tillgången på drivmedel i gles- och landsbygden. Man har också gett ett uppdrag till att ta fram lokala lösningar och initiativ för service, till exempel för drivmedel, inom dessa områden. Det här kommer att kräva fortsatta insatser nu och , bland annat genom att stärka förutsättningarna för butiker och drivmedelsstationer med strategisk betydelse för varuförsörjningen. Detta behövs för att underlätta för dem som verkar och bor på landsbygden. Om vi ska få en ökad tillgänglighet till offentlig service i hela landet måste samordnade lösningar utvecklas. Vi måste öka samordningen både mellan offentliga servicegivare och mellan offentlig och kommersiell service. Här kan refereras som har gjorts tidigare till Högdahls utredning om att stödja de statliga myndigheterna i deras arbete med att inrätta lokala servicekontor och stödja samverkansinitiativ. Ett enkelt exempel på samordning är lanthandeln, som är en viktig servicepunkt på landsbygden, i skärgården och i glesbygden. har lanthandeln fler uppgifter än att bara sälja mat och ibland drivmedel. Det kan handla om att vara ombud för Posten och kanske Systembolaget eller att ha hand om kommunala servicetjänster. är det fråga om lokala lösningar där det offentliga näringslivet och föreningar samverkar. Det kan vara viktigt att poängtera att decentralisering och ökad samverkan i tillväxtarbetet stärker regionens möjlighet till lokalt förankrat och effektivt utvecklingsarbete samt att ingen region missgynnas av att en annan region utvecklas. Tvärtom kan en region få kraft av andra regioners goda utveckling. Därmed vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på motionen. I detta anförande instämde (). 119 () replik: Är det så att det finns en verklighet i och en annan utanför väggarna? Vi brukar ofta säga att vi företräder dem som finns utanför dessa väggar. Men när man lyssnar på kan man inte tro att det stämmer. Jag ställde en fråga i mitt anförande, och jag hade inte räknat med att man från den borgerliga sidan skulle svara på frågan. Men jag ska ge en möjlighet till. Som jag nämnde i mitt anförande har jag träffat representanter från Småkom. Jag förutsätter att vet vad det är för organisation. Jag vill ställa två frågor till . Har träffat företrädarna från Småkom och hört vad de har för åsikter och vilka behov de framför? Om hon har det, hur kommer det sig att ni fortsätter på den vägen där ni inte tillgodoser de behov som de ger uttryck för? 120 () replik: Jag ska svara på frågorna. Jag träffade representanter för Småkom i går. Jag fick möjlighet att prata med dem om de regionala frågorna och diskutera . Vi hade ett bra samtal. Jag tycker att de var positiva till den politik vi för. kom de från små kommuner. Jag har själv erfarenhet av att bo i en större kommun med 50 000 invånare men där delar av denna kommun vill bilda en egen liten kommun. Vi diskuterade de problem som kan uppkomma i en liten kommun med kanske 2 000 invånare. Jag uppfattar inte att deras åsikter gick så stick i stäv med våra som vill säga med sina frågor. Jag tyckte att vi var överens. Om de hade tyckt att vi för en dålig politik tror jag faktiskt att de hade sagt det, och de sade inte det. Jag vill också ta upp frågan om verkligheten. Det är nog så att vi har två verkligheter. Det finns en verklighet här inne, och det finns en annan verklighet där ute. Men både och jag är ute i verkligheten ofta och vi tar med oss de frågor som finns. Jag har också försökt att belysa dem i mitt anförande. 121 () replik: Jag tycker att det låter sensationellt att säger att hon har träffat Småkom och att de var överens med henne och förmodligen andra borgerliga ledamöter om den verklighetsbild och de satsningar som hon hävdar görs i olika delar av . Jag hänvisade till uttalandet som man antog vid . Man säger nej till statens reträtt från landsbygden. Jag förutsätter att också fick materialet. Det står i uttalandet att de senaste årens nedmontering av den statliga servicen till hushåll och småföretag på landsbygden hotar befolkningens grundläggande välfärd. Uppfattar det budskapet som att man är överens om de insatser och den politik som förs? Ger det här uttalandet uttryck för att man har den åsikten? Jag tycker att det låter helt sensationellt. Jag har möjlighet vi har fortlöpande kontakter att ställa frågan om de är överens, men då finns det ingen anledning att ge oss i oppositionen ett sådant material. Det kan inte vara så att de ger två olika bilder. Det vore helt fantastiskt. Det var företrädare från de olika politiska partierna som var närvarande, och det var inte färgat på det sättet. Det var företrädare för organisationen som lämnade över materialet. Där står det så. Jag tror inte att det är så som ger uttryck för. Jag tror att man framförde det som står i materialet och att man inte alls var speciellt överens. 122 () replik: Vi upplever tydligen olika verkligheter. Jag upplevde den verklighet jag såg i går, och jag hörde vad Småkom sade. En del av dem kommer från , socialiststyrt, och de är kanske färgade av det. Vi pratade bland annat om kommunikationer, och de sade att de inte var så där jättebra. Jag har träffat fiskare på mina resor. Jag utgår från att inte har gjort det, men han har kanske varit ute i skärgården och träffat andra. Fiskarna bor och arbetar där. I den politik som Socialdemokraterna vill föra skulle det vara nästan omöjligt. Det kan vara fråga om att höja förmögenhetsskatten och återinföra fastighetsskatten, över huvud taget göra det svårt för människor som bor vid kusten. De blir plötsligt förmögna och kan inte bo kvar. Är det en regional utveckling? Jag tycker inte det. 123 () replik: Det var intressant att höra prata om de satsningar som regeringen gör som ska vara till stöd för den regionala utvecklingen, bland annat för småföretag. Det måste finnas en grundläggande struktur för att få satsningarna och möjligheterna. Det måste finnas bra och fungerande telekommunikationer samt vägar, och det bör finnas en statlig service. Jag återgår till den utredning som jag nämnde i mitt anförande som kom från glesbygdsmyndigheterna 2007. Det framkom att för åtta av tio företag var det mycket eller mycket viktigt att det fanns en statlig service för att de skulle kunna utveckla sitt företagande. är det precis tvärtom med utvecklingen. På område efter område har staten övergett glesbygdskommunerna genom att dra ned på eller minska verksamheterna i många av dem. Vi ser också att man från staten och detta har regeringen medverkat till har lagt över än mer ansvar på kommunerna när det gäller medfinansiering av vägar. Det är inte rimligt att redan utsatta kommuner ska ta ett ännu större ansvar för det som ingår i den stora regionalpolitiken och som är det statliga ansvaret. Det är att upprätta en god service, bra vägnät och bra telekommunikationer, och där är det en reträtt som har gått mycket fortare än vad vi har sett tidigare. Det är regeringens ansvar. Att påstå att ni ger förutsättningar för företag att växa genom att ge olika bidrag till företagen hjälper inte när ni med andra handen drar bort grundförutsättningarna. 124 () replik: Om jag uppfattade rätt skulle åtta av tio företag säga sig behöva statligt stöd för att kunna utvecklas. ((): Statlig service.) Förlåt mig statlig service. När jag lyssnade på tyckte jag att det var väldigt mycket statligt och mycket ett ovanifrånperspektiv. Det jag såg framför mig var den politik man förde i den gamla, socialdemokratiskt styrda regeringen där det var mycket bidrag. Man gjorde företag och människor bidragsberoende. Den politiken för inte vi. Vi tror på att människor kan utvecklas av egen kraft, och det var precis vad jag sade: Regioner kan utvecklas av egen kraft, människor kan utvecklas av egen kraft och företag kan utvecklas av egen kraft. När det gäller infrastrukturen undrar jag: Vad är alternativet? Alternativet är att det inte byggs något. Är det bättre än att man ger kommunerna eller regionerna möjlighet att medfinansiera den typen av projekt? 125 () replik: kan inte ha lyssnat på vad jag sade. Det finns ett uppifrånperspektiv där myndigheterna agerar utifrån den egna verksamhetens ekonomi i stället för att se medborgarna och kommunerna, som man säger i utredningen medborgarna för bättre offentlig service. Det var det som var poängen med hela mitt anförande, och det är det som brister . Självklart är den grundläggande service som arbetsförmedling, försäkringskassa och ska stå för viktigt för företagarna och för den enskilda medborgaren. Det borde finnas åtminstone ett sådant kontor i varje kommun. finns det i 190 av 290 kommuner. Det borde finnas åtminstone ett i varje kommun. Jag säger inte att det ska finnas på varenda ort, överallt, men det ska åtminstone finnas en grundläggande statlig service som är lika för alla oavsett var man bor. Det ska inte vara så att en företagare på grund av att Posten har ändrat sina öppettider eller när de tömmer brevlådan behöver åka till grannkommunen på arbetstid för att posta sitt företagspaket för att det ska nå till nästa kommun. Det är orimligt. Jag träffar på detta inte men ganska ofta när jag är i min hemkommun eller de kommuner som ligger i närheten. Det är fullständigt oacceptabelt, och när jag hör prata om Småkom är jag oerhört förvånad att ni inte uppfattar deras budskap. Det är väldigt klart och tydligt: Sätt stopp för denna utveckling! Ge oss förutsättningar! Lita på oss, men se till att det finns en grundläggande service som är lika för alla! Sedan sköter vi resten. 126 () replik: Jag kan som sagt helt hålla med om att det inte är meningen att man ska åka till en annan kommun för att posta ett paket eller ett brev. Det finns i och för sig möjlighet att som företag få andra tjänster, men jag tror att vi är helt överens om detta. Det är inte så att regeringen har gått in och sagt det heller, utan regeringen har sagt att det ska finnas en grundläggande service. Man ger också både stöd till den grundläggande servicen och tillsätter ett antal utredningar och projekt just för att se till att det blir en bra service. Vi är helt överens om detta. Jag tror inte att det är någon skiljelinje i det egentligen. När det gäller de servicekontor av vilka det skulle finnas ett i varje kommun kan jag inte låta bli att tänka på tidigare projekt, som i och för sig har varit i ett antal kommuner. Man hade typ Socsamprojekt där eller tillsammans med kommunen och hade gemensamma projekt med hängavtal till Arbetsförmedlingen. Det var egentligen lite grann samma sak, vilket den gamla regeringen tyvärr tog bort. Det är mycket tråkigt, för det var faktiskt ganska fungerande och bra projekt. Servicekontoren kanske blir det nya Socsam, fast på ett lite annorlunda sätt. Min tanke när jag har läst och hört om detta är: Hur kommer medborgarkontoren att fungera tillsammans med servicekontoren? Det viktiga är ju att man inte bygger upp två parallella strukturer utan att man får dem att samverka och att man samordnar den service som riktar sig till företagen och till medborgarna. Jag håller helt med om detta medborgaren i centrum. Jag säger inte emot det på något sätt. Snarare ska vi väl försöka att jobba för att medborgarna ska få en bättre service, speciellt i glesbygd. 127 () replik: Jag tänkte faktiskt ställa en fråga om saker som inte är specifika, så jag kanske blir tillrättavisad av talmannen. Det är också möjligt att inte kan ge ett konkret svar, men kanske kan hon föra ett resonemang runt det hela. När vi träffade Småkom, som gör sin presentation här i och det tycker jag är väldigt bra tog man upp att de odemokratiska krafter vi har i samhället gärna etablerar sig ute i periferin. Där hittar de nämligen många möjligheter att ställa människor mot människor och resurser mot resurser. Man sade också att de kanske kommer att få större underlag för sina väljare om vi inte lyckas bryta trenden att service försvinner från landsbygd och regioner och att det urholkas. Jag känner att det finns vissa moderata uttalanden ute i landet som också bidrar till dessa krafters möjlighet att utvecklas, och därför skulle jag tycka att det var härligt att höra resonera runt denna fråga. 128 () replik: Jag beklagar att mitt möte med Småkom inte var så långt att vi kom in på den frågan. Vi diskuterade andra frågor. Jag måste alltså säga att jag inte är riktigt förberedd på frågan. Däremot tar jag definitivt avstånd från alla former av denna odemokratiska rörelse som pratar om. Jag har kanske inte sett kopplingen mellan den regionala utvecklingen eller tillväxten och dessa odemokratiska krafter, men om det skulle vara som säger är det verkligen bekymmersamt. 129 () replik: Jag tror att det finns skäl att återkomma. har det också varit en lång diskussion om dessa frågor, så vi kanske inte ska fortsätta med det. Jag har en annan fråga som handlar mer konkret om ämnet, och det är något som kom upp under diskussionerna. Vi säger att vi är eniga om att företagarna är väldigt viktiga för landsbygd och regioner. Det är på något sätt de som skapar möjligheter och arbetstillfällen och verkligen är kraften i landsbygd och regioner runt om i landet. finns det brister. Det finns till exempel brister i det vanliga vägunderhållet, eftersom det satsas otroligt mycket pengar på stora vägar i stället för att underhålla de vägar vi har. De påtalade också att det behövs bredband. Över två miljoner människor har inte tillgång till den digitala tekniken på ett bra sätt, och många av dem är företagare. När man läser i regeringens budgetproposition ser man att regeringen säger att man överlag har god tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Men när väldigt många företagare klagar på att de inte har det utan behöver det undrar jag vad man tänker göra. Det är en brist. 130 () replik: Bristen ser antagligen olika ut beroende på var man befinner sig. På vissa ställen är det en brist, det kan jag hålla med om. Man har inte lagt ned fiber i marken och inte grävt ned på något sätt, och det kanske skulle behövas. Man tittar även på andra typer av tekniska lösningar. Det får inte bli så att man från statligt håll pekar med hela handen och säger: ska det göras här och . Då blir det ett offentligt grepp som kanske blir felriktat. Däremot har jag full förståelse för att företagare i glesbygd vill ha en snabb bredbandsuppkoppling, självklart. Man ska se till att det utvecklas, men frågan är vem som ska utveckla det. När det gäller till exempel vägunderhåll har regeringen lagt ganska mycket pengar där. Det finns ett stort behov. Både och jag vet att det i till exempel är stora gropar i vägen som definitivt behöver åtgärdas. blir det åtgärdat. Tyvärr blev det inte åtgärdat under den gamla regeringens tid, utan det var mer snack och ingen verkstad. Jag tror att vi med tillförsikt kan se detta an. 131 (): Tänk att så här i adventstider få tala om någonting så intressant och viktigt som regional tillväxt och utveckling. Det är synd att vi är så få kolleger här. Det här är ett jätteområde och ett hjärteområde för många. Jag vill börja med att yrka bifall till föreliggande förslag och avslag på reservationerna, även om jag kan se i reservationerna flera punkter som vi i stort sett är överens om. Det har sagts här att vi möjligen lever i skilda världar här i kammaren och i verkligheten. Får jag bara i all stillsamhet säga att vi är tre talare i rad som kommer från ren landsbygd, så vi vet med övertygelse hur verkligheten ser ut. Regional tillväxt och utveckling är summan av den lokala utvecklingen i vårt land och beroende av en lång rad politikområden, det är vi helt överens om. Jag brukar kalla det, beträffande de alla olika politikområdena, att vi har för många stuprör och inga bra hängrännor när det gäller myndighetsstrukturen.