prot · GW0992 · 2009-03-26 00:00:00 — Det här gynnar studenter som vill arbeta extra eller som tagit examen. Självklart ska studierna vara det viktiga för studenten, men hur man i övrigt väljer att disponera sin tid, för exempelvis arbete, bör inte i så stor utsträckning som påverka studiestödet. Det är inte rimligt att en student som vill och har möjlighet att arbeta vid sidan av studierna ska straffas för detta. Systemet för finansiering av sina egna studier behöver vara enkelt att förstå och inte skapa extra krångel och oro för den som studerar. Att av studierna då man kanske har möjlighet att jobba extra behöva tacka nej till jobb på grund av risken att passera gränsen för fribelopp skapar bara onödig oro och stress. är inte bara en höjning av fribeloppet lösningen på studenters ekonomi. Frågan är självklart mycket mer komplex än så. Det finns ett behov av höjt studiemedel. Studiestöden har inte följt den allmänna kostnadsutvecklingen. Problemet ligger bland annat i att kostnaderna för boende har ökat utan att det har märkts på studiestödsnivåerna. Viktigt är dock att ha med sig när det gäller finansiering av studier, särskilt i dessa tider av finansoro i världen, att höjningar och andra förändringar av studiestödet måste vara ekonomiskt hållbart och försvarbart för den svenska ekonomin. Det är också viktigt att studiestödet samverkar med andra bidragsformer och ekonomiska system och är hållbart . , som alla de tidigare talarna i detta ämne har hänvisat till, presenterar sitt slutbetänkande. Den har bland annat haft till uppgift att se över hur studiemedelssystemet och de sociala trygghetssystemen ska kunna samverka optimalt. För att utbildningssystemet ska fungera behövs ett flexibelt, fungerande och rättvist studiemedelssystem. Studenternas sociala och ekonomiska villkor påverkas och är beroende av olika faktorer. Jag förutsätter att har gjort en ordentlig översyn av detta. Jag ser fram mot de slutsatser den kommer att presentera. Det finns ett behov av en bättre ekonomi för den som studerar. Det behovet har funnits inte bara under denna regerings tid men det handlar inte enbart om beloppet på studiebidraget eller studielånet eller fribeloppets storlek. vill se en höjning av studiestödet och en ändring av fribeloppet. Systemet är dock så mycket mer komplext än så. Det handlar också om Centrala roll och om hur samverkan med andra sociala trygghetssystem kan ske med mera. presenterar alltså sitt slutbetänkande. Kommittén har haft ett stort antal frågor att belysa och ge förslag till. Då jag själv, till skillnad från några av de tidigare talarna, inte har haft förmånen att sitta med i denna kommitté ser jag med intresse fram mot kommitténs förslag till åtgärder vad gäller de studerandes ekonomiska och sociala situation. Studenters sociala och ekonomiska villkor påverkas och är beroende av ett flertal faktorer. genomför tillsammans med övriga allianspartier en rad nödvändiga reformer för att underlätta för studenter att påbörja studier men även att genomföra sina studier. har en ordentlig översyn av dessa frågor gjorts och det har behövts. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till utbildningsutskottets förslag i betänkandet. 144 (): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Högre utbildning tror jag vi alla kan vara överens om är en investering såväl för individen som för samhället. För att tillvarata goda förmågor har vi en statligt finansierad studiefinansiering i . Den ska göra det möjligt för alla oavsett bakgrund att skaffa sig en högre utbildning. Men det räcker inte med det. Studiestödssystemet måste vara så enkelt och överskådligt som möjligt. Vi får inte skrämma bort blivande studenter genom ett komplext system. Ett studiemedelssystem får inte vara så krångligt att studenterna inte kan använda det på allra bästa sätt. För att uppmuntra till personligt ansvarstagande måste systemet vara förutsägbart. Det är systemet inte . Orsakerna till det är flera. En orsak är att den genomsnittliga studenten ser väldigt annorlunda ut jämfört med för bara . Andelen äldre studenter har ökat och var femte student har barn. är de sociala trygghetssystemen utformade för en annan typ av studenter, nämligen de som i stort sett nästan uteslutande kommer direkt från gymnasieskolan. krävde därför i opposition under förra mandatperioden, med stöd av och allianskollegerna, en förnyad studiesocial utredning. En parlamentarisk utredning tillsattes också av alliansregeringen. Den kommer, som vi redan hört, att presentera sina resultat . Jag håller med tidigare talare om att det är en styrka när vi kan få till en parlamentarisk utredning och en samsyn i dessa viktiga frågor så att vi slipper en nyckfull förändring beroende på eventuell majoritet i . Vad är det som ska locka till studier? Är det studiemedlets konstruktion? Under den förra regeringen fanns en uppsjö av kortare och längre riktade former. Här var det uppenbart att det var studiemedelsformen som var det som skulle rekrytera, inte löneläget efter studierna. Vi kristdemokrater har länge gjort den principiella bedömningen att det är effekterna av studierna som ska vara rekryterande. Studiemedlet ska vara så renodlat som möjligt eftersom det ökar överskådligheten och därmed också rättssäkerheten. oroas över signalerna att den ekonomiska situationen för studenterna är sådan att det riskerar att få återverkningar på studieresultatet. Vi är mycket intresserade av att ytterligare försöka stärka studenternas ekonomiska situation. Vi vill göra något åt fribeloppstaket. Man kan tänka sig olika varianter. Jag är övertygad om att det har diskuterats i den studiesociala utredningen. Man kan fundera över fribeloppsgränsen och över studiemedlet som helhet. En annan lösning som vi har diskuterat är att beräkningen av fribeloppet görs på helår. Mycket av de problem med återbetalningarna som vi ser är ett resultat av att fribeloppet beräknas terminsvis. I betänkandet för en kristdemokratisk motionär även fram tanken på bonus vid en förtida återbetalning. Med tanke på det ekonomiska läge som inte bara utan även resten av världen befinner sig i kan det vara ett intressant förslag för att stärka statens kassa och minska låntagandet för den enskilde. Mot bakgrund av den studiesociala utredningen som pågår har vi emellertid valt att inte bifalla motionen. Vi hoppas att den liksom många andra tankar finns inkluderade i utredarnas tankar. När det gäller oppositionens förslag är det lite intressant att en alternativ politik från lyser med sin frånvaro. har annars haft en stor tilltro till statens möjligheter att stödja medborgare. Det finns mycket riktigt ett särskilt yttrande om nivåerna i studiemedlet. Men det finns inga reservationer från mot alliansregeringens studiestödspolitik i övrigt. Det ska vi komma ihåg. Socialdemokraterna och har däremot ett antal reservationer. Utskottet föreslår att motionerna avslås huvudsakligen med hänvisning till att den studiesociala utredningen tittar på de frågor som berörs i motionerna. Det är fullt rimligt. Däremot är det lite tråkigt att förslag har börjat läcka ut från utredningen. Det har lett till spekulationer i medier om vad utredningen kommer att föreslå i slutänden och hur en kommande proposition möjligen kan se ut. Det är olyckligt eftersom det är svårt att bilda sig en uppfattning om utredningens helhet utifrån de delar som har blivit omskrivna. Vi kommer att få veta vad utredningen säger, men vad slutprodukten blir i regeringens proposition vet vi inte på ett tag. Som sista talare tycker jag att det är bra att vi i debatten här har kunnat hålla oss ifrån spekulationer om den studiesociala utredningen. Det har varit en styrka, även om det kanske har skapat viss frustration hos en och annan talare. I vanlig ordning kan vi konstatera att en spretig opposition står mot en samlad majoritet. Det bör kännas tryggt för studenter att veta att den nuvarande regeringen är samlad i sina förslag. Vi är kraftfulla och har för avsikt att komma med förslag som förbättrar studenternas situation. Vi är enade, och studenterna kan med tilltro se fram emot alliansregeringens kommande förslag när det gäller deras situation. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2008/09:UbU10 Vuxenutbildning. 145 (): Vi debatterar utbildningsutskottets betänkande nr 10 om vuxenutbildning. Jag står självklart bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 3. Det livslånga lärandet börjar när vi föds. Det är viktigt att alla får en reell chans att växa i kunskap utifrån sina förutsättningar. För att detta ska vara möjligt gäller det att vi har ett utbildningssystem som har den inriktning och de resurser som krävs. Vi gör olika val i livet, och det är viktigt att de val man gör inte är någon återvändsgränd utan att man ges möjlighet att göra nya val och finna nya vägar. Det kommer, i den föränderliga värld och det föränderliga arbetsliv vi har, att vara nödvändigt att kunna förändra sin livssituation. Det blir inte minst uppenbart i dessa tider. Med de mängder av varsel som kommer där i stort sett alla varsel leder till arbetslöshet krävs möjlighet till kompetensutveckling och/eller helt byte av yrkesinriktning. Det är dags för ett nytt kunskapslyft. De borgerliga partierna var starkt emot vår reform som varade . Man kritiserade reformen utifrån att vi enbart försökte dölja arbetslösheten, att inga studerande skulle vilja delta och att det skulle vara ytterst få kommuner som över huvud taget skulle ansöka om kunskapslyftsplatser. Med facit i hand vet vi att det blev precis tvärtom. Vi hade hög arbetslöshet, och vi visste att många av de arbetslösa inte hade en fullgången gymnasieskola och att en del inte hade gått klart. Dessutom var det många som inte hade någon yrkesutbildning. Det var lätt att konstatera att dessa inte hade någon chans att komma in på arbetsmarknaden. Vi har samma situation , men den är ännu svårare då dagens arbetsliv kräver ännu högre kompetens för att man ska vara anställningsbar. saknar ca 800 000 vuxna fullgången gymnasieskola och har därför betydande svårigheter att få nya jobb. Många vuxna har dessutom utbildningar som behöver uppdateras och kompletteras för att de ska fortsätta att vara efterfrågade på arbetsmarknaden. Självklart är vuxenutbildning ett viktigt instrument för arbetslösa, men det är inte enbart ett arbetsmarknadspolitiskt instrument. En välutbildad befolkning är en av tillväxtens drivkrafter, men det är också en viktig demokrati- och jämställdhetsfråga. var tänkt att vara och sedan återgå till att enbart finansieras av kommunerna. Den socialdemokratiska regeringen valde utifrån de behov man såg att staten måste fortsätta att finansiera vuxenutbildningen och kommunerna de resterande , alltså delat ansvar. Vi socialdemokrater anser att det statliga anslaget till komvux bör höjas med de 600 miljoner som regeringen tog bort i samband med regeringsskiftet. Vår satsning på vuxenutbildning motsvarar 22 000 fler vuxenutbildningsplatser än regeringens. Viktigt är att man när man fördelar vuxenutbildningsplatserna återgår till vår fördelningsmodell där man vid fördelningen tog hänsyn till kommunens arbetslöshet, utbildningsnivå och antal invandrare. Det är slöseri att fördela lika till alla kommuner oavsett om de har behov eller inte. Som det är har man skurit ned mest där arbetslösheten är som högst och utbildningsnivån som lägst. Vinnare i regeringens fördelningsmodell är välsituerade Stockholmsförorter. Regeringen har dragit ned resurser till vuxenutbildningsplatser med , 2008, 2009 och 2010. Det blir sammanlagt 2,4 miljarder. Sedan har man sagt att man har gjort stora satsningar genom att lägga tillbaka 334 miljoner 2009 och 563 miljoner 2010. Det är matematik i den högre skolan som den borgerliga regeringen ägnar sig åt när man kallar det en satsning som i realiteten är 1,5 miljarder mindre i förhållande till Socialdemokraternas förslag som är 2,4 miljarder. Det har sin utgångspunkt i högkonjunkturen 2006. Det är speciellt anmärkningsvärt när man befinner sig i en djup lågkonjunktur som vi inte ser slutet på. Ett område som är eftersatt är utbudet inom yrkesutbildningarna. Vi socialdemokrater vill därför inrätta en kompetenskommission. Kommissionen ska, i kontakt med branschföreträdare, snabbt kartlägga utbildningsbehovet såväl nationellt som för varje län och region. Därefter ska kompetenskommissionen ha mandat att köpa yrkesutbildningar från kommuner, högskolor, privata utbildningsföretag och andra utbildningsanordnare. Utbildningarna ska vara yrkesinriktade och ha en nära koppling till arbetslivet. De ska omfatta såväl gymnasial och eftergymnasial nivå som högskolenivå. Vidare anser vi att det behövs en generell utbyggnad av vuxenutbildningen inom de yrkesförberedande programmen. När det gäller sfi-undervisningen vill vi understryka vikten av att kvalitetssäkra och individualisera undervisningen. Detta vill vi göra bland annat genom att slå vakt om det minsta antal undervisningstimmar som de sfi-studerande har rätt till. Vi vill att sfi-undervisningen tydligare kopplas till olika människors förkunskaper och att undervisningen inriktas på att underlätta en snabb övergång till arbetslivet. Vi vill därför avsätta medel för utvecklings- och försöksverksamhet. Arbetslösheten är hög bland den svenska befolkningen, men den är enligt Svenskt Näringslivs prognos störst bland ungdomar och har ökat . Vi har den näst högsta ungdomsarbetslösheten i . Endast ligger sämre till. kommer ungdomarna att svara för av den totala arbetslösheten i . Det är ytterst upprörande, och regeringen gör ingenting. Det är helt klart att regeringen inte tar den enorma arbetslösheten och den omstrukturering som pågår på allvar utan enbart hänvisar till att marknaden ska lösa krisen. Ingen mer än regeringen tror på detta. För säkerhets skull yrkar jag än en gång bifall till reservation 3. 146 (): När det gäller yrkesutbildning och utbildning över huvud taget är det en regerings uppgift att ligga före så att man kan planera för de förändringar och för de utmaningar som samhället och omvärlden skapar för oss och så att man kan trygga vår välfärd och vår utbildning. Därför är det desto mer beklagligt när man ser hur regeringen agerar i efterhand . Det första som regeringen gjorde när den kom till makten var att skära ned resurserna till komvux, mer än vad som hade planerats på något sätt. Alla som hade ett litet öra vid marken och som hade någon som helst kontakt med kommunerna ute i landet hörde det ramaskri som gick genom Kommunsverige över de nedskärningar på komvux som helt oväntat drabbade kommunerna när alliansregeringens första budget lades fram. Sedan har regeringen alltid försvarat sig med att alla har skurit ned tidigare. Visst är det så. Det är ingen som diskuterar det. Men det oväntade dråpslag som drabbade komvux var inte alls planerat, och det var inte någon som hade förutsett det. Det är det som jag menar med att ha beredskap för oväntade situationer. Dagens finanskris och ekonomiska kris har varit väldigt svår att förutse. Men därför gäller det att ha resurser i beredskap. Sedan är det väldigt trevligt att en del satsningar på yrkesvux har ökat lite grann i alla fall. Men man kommer inte upp i de nivåer som fanns tidigare. Det är det som är beklagligt, och det är det som är farligt när vi nu går in i vad som kan bli den värsta lågkonjunkturen på väldigt . Jag hoppas att den inte går så långt att den slår 90-talets kris. Men det finns väldigt många prognosmakare som menar att den kommer att göra det. Då har vi en regering som för en politik som haltar efter och som försöker hinna med men som bara kommer i efterhand. Vi har diskuterat frågan om resurser till kommuner och landsting som man inte är beredd att ge 2009. Man har inte förstått verkligheten. Man verkar inte ha tillräckligt många politiker och förtroendevalda i ledande ställning hos regeringen som har erfarenhet av kommunekonomi och av hur det ser ut ute i verkligheten utan som bara kännare till kammare och . Det är det som gör mig orolig när vi debatterar vuxenutbildning. Från sida ser vi nämligen i stället möjligheterna. Vi har ända sedan alliansregeringen tillträdde försökt vinnlägga oss om att balansera våra budgetalternativ tydligt. Vissa av skattesänkningarna har vi tagit till oss. Vi har gjort satsningar och gjort det med en ekonomi i balans. Det är nämligen viktigt långsiktigt att ha en ekonomi i balans. Det visar inte minst denna kris. måste man se utmaningen som man kan använda konstruktivt framåt. Då handlar det om att bygga ett långsiktigt hållbart samhälle. Vi har väldigt stora behov när det gäller till exempel allmännyttans hyresfastigheter över hela landet. Det skulle vara fantastiskt att nu utnyttja detta genom att renovera dem och satsa på dem. Därför har vi reservation 4 på denna punkt där vi framför att vi vill utnyttja komvux och yrkesvux resurser för att utbilda fler arbetare och sätta i gång ett rejält upprustningsprogram. Regeringen vill varken rusta upp hyreslägenheter eller satsa rejält på komvux och yrkesvux, utan det blir pluttar, små bitar här och var. Detta är bakåtsträvande. Man tar inte tag i problemet ordentligt för att man verkar vara så upptagen med andra saker. Vi vet om klimatutmaningen, vi vet att vi måste minska energiförbrukningen, vi vet att vi måste bygga om våra bostadsområden, och vi vet att vi måste utbilda våra ungdomar, särskilt i en situation då de inte får arbete och då det inte finns jobb. Då ska vi satsa framåt och satsa mycket mer på utbildningen. Då menar vi att vuxenutbildningen måste få de resurser som behövs. Även i moderatstyrda var det många fler som sökte till komvux än vad det fanns platser när man tagit konsekvenserna av de statliga nedskärningarna. Då är det viktigt att vi har en regering som satsar framåt och som kan se längre än näsan räcker. Jag måste tyvärr konstatera att vi inte har det . Det är bedrövligt. Man duckar i klimatfrågan, man duckar när det gäller behovet av att upprusta våra bostadsområden, och man duckar framför allt när det gäller utbildningen och säger att det räcker med de få resurser som man anslår. Som jag sade tidigare yrkar jag bifall till reservation 4 från . 147 (): Vuxenutbildning eller utbildning i vuxen ålder är en del av livets skola, en skola som lär människan att vara just människa, som fyller tid och rum med väsentligheter, den så kallade livets skola. Vad man lär är inte alltid det viktigaste, men väl vilka slutsatser man drar. sade följande: Live as if you were to die tomorrow. Learn as if you were to live forever. Det är stora ord. En annan benämning är det livslånga lärandet. skriver i sin avhandling kunskapssökande en studie av självstyrt lärande om ett omedvetet lärande eller ett oplanerat omedvetet lärande eller ett medvetet planerat lärande. Enligt definition ska det livslånga lärandet pågå under människans hela liv och leda till ett systematiskt förvärvande av, förnyelse av samt komplettering av kunskaper, färdigheter och attityder, något som nödvändiggörs av de kontinuerliga förändringarna i människans levnadsbetingelser. Vidare ska det livslånga lärandet ytterst främja varje människas självförverkligande och vara beroende av en ökande förmåga och en ökande motivation hos människorna att engagera sig i självstyrda inlärningsaktiviteter. betonar att utbildningens betydelse är både för individen och för samhället. Man hade en förhoppning att om individen utvecklas och får utbildning leder det till ekonomisk utveckling både för individen och för samhället. Detta som motsats till human capitol-teorin att utbildning är en investering i människan för ekonomisk tillväxt. I dagens betänkande om vuxenutbildning betonas betydelsen av vuxenutbildning och av det livslånga lärandet. sade: Education is not filling a bucket, but lighting a fire. Inom parentes kan jag säga att han fick . Utgångspunkten för vuxenutbildningen och det livslånga lärandet ska, som utskottet i ett betänkande uttryckt, vara de vuxnas individuella behov av utbildning och personlig utveckling samt arbetsmarknadens behov. I pågår beredning av utredningar om en utökad betygsrätt för enskilda utbildningsanordnare, överlåtelse av myndighetsuppgifter, sfi i folkhögskolan med mera. Vidare har överlämnat sitt betänkande Frivux valfrihet i vuxenutbildningen. En arbetsgrupp inom har i uppdrag att undersöka och att lämna förslag om hur en rättighet för vuxna att ta del av gymnasial vuxenutbildning och gymnasial vuxenutbildning för utvecklingsstörda kan utformas. överlämnade sitt betänkande en reformerad gymnasieskola. I betänkandet finns det förslag om den närmare utformningen av en gymnasieexamen med yrkesförberedande inriktning en yrkesexamen för ungdomar och vuxna. En proposition är planerad till i vår. Vidare ingår vuxenutbildning i det pågående arbetet med en ny skollag, och beslutade om införandet av en yrkeshögskola. Onekligen pågår en hel del inom vuxenutbildningen beträffande omfattning och inriktning. Som jag ser det överensstämmer Socialdemokraternas inriktning väldigt väl med alliansens, varför en reservation kanske är något överflödig. Dessutom har Socialdemokraterna reserverat sig angående punkten om eftergymnasial yrkesutbildning. Man yrkar på att en kompetenskommission inrättas. Som jag sade har beslutat om inrättandet av en yrkeshögskola. Den kommer att administreras av Myndigheten för . Denna kommer i princip att ha de arbetsuppgifter som här efterfrågas men kommer dock inte att kallas för kompetenskommission. Sedan, fru talman, vill jag göra en reflexion kring reservationerna. Om andemeningen i oppositionens ställningstagande är densamma som majoritetens skulle det vara en styrka i fråga om betänkandet att från båda hållen komma överens om formuleringar och ordval och att gemensamt välja sådant som står sig genom tiden. Annars kan det lätt bli lite begreppsförvirring och på så sätt onödiga missförstånd. Det här betänkandet genomsyras av ett långsiktigt lärande, så vi borde leva som vi lär. Om resurserna till vuxenutbildningen råder det dock delade meningar. då alliansen tog över tog man bort korttidsstudiestödet, rekryteringsbidraget, 25:4-regeln och statsbidragen fördelade efter vissa behovskriterier. Det sistnämnda ersattes med generella bidrag efter folkmängd. Detta plus slopandet av rekryteringsbidraget kan sägas vara en politisk inriktning från alliansens sida för att markera likställdhet i stället för särbehandling av prioriterade grupper. I en och samma klass kunde det tidigare finnas ett flertal med rekryteringsbidrag som alltså ej var återbetalningsskyldiga och andra som hade studiemedel och som var återbetalningsskyldiga. Det ska också nämnas att hade synpunkter på att den dåvarande regeringen inte gav i uppgift att följa upp i vilken omfattning bidraget var rekryterande. Jag vill erinra om att bidraget kostade staten 1 ½ miljard kronor, en inte oansenlig summa pengar. Jag är övertygad om att vi kommer att få se ekonomiskt generösa förslag om utbildning när den studiesociala utredningen kommer med sitt betänkande. För att stimulera till studier har regeringen satsat på fler platser inom eftergymnasial yrkesutbildning och gymnasial vuxenutbildning med yrkesinriktning. För att stimulera fler arbetslösa till att söka till en yrkesinriktad utbildning inom gymnasial vuxenutbildning ges arbetslösa dessutom möjlighet till studiemedel med en högre bidragsnivå tillfälligt . Utökningen bör omfatta all yrkesinriktad utbildning inom den kommunala gymnasiala vuxenutbildningen. har intressanta synpunkter om att utbildningen inom energisnålbyggande och energieffektivisering ska utökas detta för att möta målet om en minskad energianvändning inom bostadssektorn. Är du med ? Med all sannolikhet blir det en utmaning för Myndigheten för att göra något åt det, men jag tror att de kommer att lyckas med det. Slutligen, fru talman, ska jag säga några ord om sfi, svenska för invandrare.