prot · GW09137 · 2009-06-23 00:00:00 — När man nu använder detta för att blockera förhandlingarna har vi försökt att vara pådrivande i att hitta en lösning i form av att den särskilde utvidgningskommissionären har varit engagerad i att försöka hitta en lösning. Det har ännu så länge inte burit frukt. Vi kommer att fortsätta ansträngningarna att försöka få till stånd en lösning, antingen att man enas om att den bilaterala konflikten inte har med medlemskapsförhandlingarna att göra eller att man löser den bilaterala konflikten för att kunna gå vidare med medlemskapsförhandlingarna. Huruvida detta är möjligt vet jag inte . Vi har fler exempel likt detta. Jag instämmer helt i frågeställarens beskrivning att hur vi hanterar den här typen av konflikter har återverkningar på hela regionen och alla de länder som står i kö. Vi kommer att göra vad vi kan för att vara pådrivande. Men man når inte fram om man inte också får de parter som är inblandade i konflikterna att lösa grundproblemet. 97 (): Jag får tacka statsministern för informationen! Jag önskar statsministern lycka till under det kommande ordförandeskapet. Det finns många stora utmaningar som ligger framför oss och där kan bidra med sin särskilda kompetens. har bland annat ett gott rykte när det gäller mänskliga rättigheter och att medla i olika konflikter. Vi deltar också med fredsbevarande styrkor i olika konflikthärdar och ser vikten av att arbeta konfliktförebyggande. En konflikt som har pågått mycket länge och som många skulle vilja se en förändring i är . Den berör många länder, men viktigast är att få en förhandling till stånd mellan och . I den information som regeringen lägger fram säger man att situationen i och en aktiv EU-roll i fredsansträngningarna prioriteras. Arbetet för en tvåstatslösning med en palestinsk och en israelisk stat som lever i fred med varandra och respekt för folkrättsliga skyldigheter är central. Det känns betryggande att statsministern har satt upp det här som en viktig fråga. Även skriver att frågan om kommer att vara en prioriterad fråga på dagordningen . Min fråga till statsministern är då vilken roll han ser att ska inta när frågan ska vara av högsta prioritet. Anser statsministern att har en särskild roll att spela, eller är det andra länder inom EU som framför allt ska spela en roll när det gäller att få till stånd en förändring i och en fredlig utveckling? Vi vet att för hela EU är fred, stabilitet och säkerhetsfrågan grundläggande för all utveckling. Har vi inte utveckling, fred och stabilitet i vårt närområde går också tillbaka. En utveckling i och det området tror jag skulle gynna EU på väldigt många sätt. Det skulle vara intressant att höra hur statsministern anser att ska agera under det kommande ordförandeskapet. 98 Statsminister (): I grunden är vi överens om att denna mycket svåra konflikt har påverkan både för de parter som är direkt inblandade och för hela regionen. Mycket av världens konflikter runt omkring har länkar in i denna grundläggande konflikt mellan och . Vi är också överens om att alla i grunden vet vad svaret borde vara, det vill säga en tvåstatslösning byggd på respekt för både behov av säkerhet och att man kan leva i fred sida vid sida. Jag hade samtal med kung , som är härskare i . Det visar det stora intresse som finns för ett inkommande ordförandeskap nu vill många diskutera bland annat konflikten i . Det är tydligt att , som har en väldigt viktig roll i denna region, precis som vi andra nu väntar på ett initiativ från det gäller att ånyo visa ett amerikanskt initiativ i frågan. Med presidenterna såg vi att de stora tunga Mellanösterninitiativen kom precis i slutet av deras ämbetsperioder, och här ser det nu ut som att vi kan få ett initiativ i början av den nya amerikanska administrationen. Det är intressant. Vi har roll i . Jag samtalade med honom när han var i , och han förutser att denna höst, givet att vi har en ny israelisk regering på plats, är för initiativ och möjligheter att föra frågan framåt. Den israeliska regeringen med har markerat sitt stöd för tvåstatslösningen men med villkor som väldigt många anser är oacceptabla. Det är intressant för oss, som ofta har påpekat den palestinska synen att man måste respektera en tvåstatslösning, att vi nu mer får diskutera det med den israeliska counterparten. Återigen: Vi vet ungefär vad som krävs. Det kommer initiativ . ordförandeskap, inte minst utrikesminister, kommer att vara en drivande del av detta. Men det är som alltid, som sagt, också många andra viktiga parter som behövs, och naturligtvis viljan hos de två parterna att nå framgång. 99 (): Tack, statsministern, för svaret! Jag hoppas verkligen att kommer att vara med och bidra till en fredlig utveckling. När jag besökte området och kom till gränsen vid fick vi tyvärr inte komma in i . Där finns i princip ingen handel för de 1,4 miljoner människor som bor inne i är det bara blommor som man får skicka ut. Hur ska dessa människor kunna överleva utan bistånd? Det känns ibland meningslöst att skicka in våra biståndspengar där eftersom vi vet att de egentligen inte skulle behövas om handeln fick komma i gång. Min fråga är om handelsfrågorna kommer att bli viktiga. Det ena är naturligtvis att skapa fredsförhandlingar, men handeln bör kunna komma i gång och på så sätt bidra precis som EU byggdes till ett ekonomiskt beroende av varandra och skapa en fredlig utveckling genom handeln. 100 Statsminister (): Vi vet av erfarenhet att om mänskligt liv blir för isolerat, för hårt trängt och underförsörjt på det som är livets nödvändigheter, som föda, frodas inte bara armod och fattigdom i den miljön utan också extremism. Vad syftet skulle vara mer långsiktigt med denna enorma isolering av som pågår är för oss politiskt oklart. Därför har vi varit väldigt drivande med att detta är en av många viktiga delar i hur vi ska nå en lösning: att vi öppnar upp för handel, för införsel av förnödenheter till , delvis för att skapa drägliga levnadsförhållanden och för att i grunden undanröja de risker för fördjupad extremism som annars kommer att följa. Vi vet vad den israeliska sidan säger om behov av säkerhet, men den säkerheten måste rimligen återigen grundas på en tvåstatslösning, alltså ett erkännande av en palestinsk stat i anslutning till bakom säkra gränser. Det är det som måste vara målet, och det förutsätter en annan politik när det gäller . 101 (): Tack, statsministern, för redogörelsen! Det är bra att statsministern säger att det ska vara hela ordförandeskap. Men jag beklagar lite grann hanteringen av detta arbetsprogram och beklagar att det inte finns en djupare förankring i riksdag. Det hade underlättat för oss att verkligen känna att vi står helt bakom detta arbetsprogram. Det är svårt att på några korta minuter läsa programmet och ha synpunkter på det, men jag har några frågor. Den första frågan gäller medlemskapsförhandlingar. Där saknar jag referens till nationella minoriteter, som till exempel kurderna. Mellanösternprocessen är också en väldigt viktig fråga, som tagits upp här tidigare. Jag skulle vilja höra statsministerns syn på problemen med den nya israeliska regeringen och en minst sagt kontroversiell utrikesminister, känd för sina rasistiska uttalanden. Hur kan det påverka den nödvändiga fredsprocessen? Sedan ska jag lyfta två miljöfrågor, och den ena gäller Östersjöstrategin, som är väldigt väsentlig. pågår en översyn av EU:s jordbrukspolitik, och det ska bli en kommande budgetöversyn. Finns det en möjlighet att omallokera inom ramen för jordbrukssubventioner till återställande av god ekologisk status i ? Till slut välkomnar jag att regeringen inom jordbruks- och fiskeområdet tar upp mat och klimat som ett prioriterat delområde. Min fråga där är om regeringen kommer att lyfta frågan om köttkonsumtionens klimatpåverkan. Vi vet att den står för en väldigt stor del enligt FAO. 102 Statsminister (): Huruvida det kommer att vara möjligt att föra förhandlingar med framåt är det nog bäst att säga så lite som möjligt om. Det kommer att visa sig. Frågan om nationella minoriteter har varit en del av de diskussioner vi har fört med . Jag har i mina egna samtal med premiärminister tagit upp detta. Jag noterar också att det har skett en del förändringar på plats i . Det finns kurdiskspråkig tv. Till och med premiärministern själv har uttryckt vissa kurdiska meningar, vilket i sammanhanget är anmärkningsvärt. Jag säger därmed inte att frågan är löst. Jag säger bara att vi också måste notera den utveckling som faktiskt sker och att det är en del av hur vi för diskussionerna. Låt mig säga när det gäller att det alltid finns risk för att personer vill stänga alla dörrar. Det är på något sätt alltid en del av problemet i att det återkommer, oftast med stark politisk kraft. Det finns de som säger att de i grunden inte tror på tvåstatslösningen och att de inte tror på motpartens rätt att existera. Det är klart att det kan ställa till bekymmer. Men vår uppgift kan inte vara att försöka uppmuntra eller framhäva dessa personer. Vi måste tro på kompromissen. Vi måste tro på samtalet. Vi måste tro på dem som vill se fredens väg, som vill se samarbetets väg. Det är så vi försöker agera. När det gäller möjligheten att omallokera jordbrukssubventioner kommer det inte att ske någon stor översyn av budgeten under svenskt ordförandeskap. Däremot har vi tänkt oss att inom ramen för Östersjöstrategin diskutera just koordinerade miljöinsatser och försöka vara så konkreta som möjligt. När det gäller själva klimatpåverkan har det varit väldigt viktigt för oss att vara drivande i att det sker utsläppsreduktioner och att man använder styrmedel för att åstadkomma det. Vi har inte haft den typ av sektorsapproach som frågeställaren efterfrågar, utan det viktiga är att vara drivande i en global förhandling som gör att världen tar på sig tillräckliga åtaganden för att nå fram till tvågradersmålet, som jag nämnde tidigare . 103 (): När det gäller saknas det, som sagt, hänvisningar till frågan om nationella minoriteter i det här dokumentet. Jag tycker att det är en brist, inte minst kanske efter vad som hände i lokalvalen i , då ett stort antal företrädare för ett kurdiskt oppositionsparti arresterades, antagligen på grund av de framgångar som partiet hade i kommunalvalen. Det gäller att hålla tryck i frågan. Jag hoppas att statsministern fortsätter bevaka detta även om det inte står i skrift. Det är meningen att Östersjöstrategin ska tas . Det vore värdefullt om det fanns en öppning inför kommande budgetförhandlingar och omförhandlingar av jordbrukspolitiken. 104 Statsminister (): Det kan säkert återkomma. Vi har velat ha en praktisk Östersjöstrategi som verkligen ska kunna sättas i funktion och arbete. Översynen av budgeten kommer, dock inte under svenskt ordförandeskap. Återigen, jag tycker att vår situation vad beträffar mer har gällt om det över huvud taget finns någon möjlighet att öppna några förhandlingskapitel för att driva förhandlingarna vidare. Det är det ordförandeskapets utblick när det gäller synen på präglas av . Det har byggt på konditionalitet, alltså krav på reformer från den turkiska sidan. Dessa har vi bland annat framfört i direkta samtal med den turkiska regeringschefen. 105 (): Jag tackar statsministern för informationen och alla svar han har gett på de olika frågor som har ställts. Jag är glad att regeringen tar upp klimatfrågan som en av de två viktigaste frågorna, tillsammans med finanskrisen. Det finns alltid en risk i ett sådant här läge att den långsiktigt viktiga frågan, klimatfrågan, får stå tillbaka för den kortsiktiga frågan om finanskrisen. Jag är glad att statsministern säger att han inte ser någon konflikt mellan dessa båda frågor. Ett sätt att ta tag i båda dessa frågor är det förslag som de gröna partierna i har lagt fram om en green new deal för EU. Det går ut på att göra stora investeringar för att skapa ett klimatsmart samhälle. Det handlar till exempel om energieffektivitet, som statsministern själv tog upp i sitt anförande. Skapar vi energieffektivitet lönar det sig i längden och vi tjänar alla på det. Investeringarna kan ge fler jobb i när arbetslösheten växer. En liknande ambition uttrycks i en debattartikel av den rödgröna oppositionen i . Det hittillsvarande budskapet från regeringen är dock en strategi som går ut på att rikta in sig på att insatserna hellre ska göras någon annanstans, alltså att man tar en del av det EU borde göra och i stället gör det någon annanstans i världen. Det riskerar EU:s utveckling och möjlighet att ligga i framkant när det gäller teknik och utveckling av nya företag. Det riskerar också viktiga roll som en brobyggare mellan nord och syd, mellan rika och fattigare länder. Kraven från dem att vi rika ska minska utsläppen här på hemmaplan i tillräckligt stor grad är en förutsättning för deras beredskap att göra de insatser som krävs också av en del utvecklingsländer. Är statsministern beredd att ställa upp på att EU utöver de nödvändiga insatser som behöver göras i fattigare länder ska göra vad som krävs för att minska utsläppen också i våra egna länder? 106 Statsminister (): Det är självklart bådeoch. Det handlar om att både ta ned de egna utsläppen och finnas till stöd för fattigare delar av världen där vi mycket kostnadseffektivt och klimatsmart kan hjälpa till för att få ned utsläpp och möta de klimatförändringar som de redan upplever. Om tror att det finns röster i världen där det inte uttrycks tydligt att man förväntar sig stora överföringar av resurser från rika delar av världen har lyssnat dåligt. Om hon menar att hon har hört det och menar att de stora resursöverföringarna ska ske inom ramen för klimatpolitiken, för detta är etablerade delar av hur klimatpolitiken har utformats, och därtill ovanpå det ska föra en väsentligt mer långtgående klimatpolitik här i så saknar hon svaret på hur-frågorna. Hur ska det gå till och hur ska det finansieras? Det är bra att ni skriver långa motioner med många att-satser, men svara på huvudfrågan! Var är förslagen som ska leda till denna dubbla klimatstyrning som ni ofta frågar efter men som ni själva inte har någon politik för? När ni har utformat den ska vi ta en seriös samhällsdebatt och berätta för svenska folket vad som blir effekterna av det ni föreslår inhemskt. Det kanske blir bensinskattenivåer . Jag tror att det kommer att behövas. Möjligen måste det till ännu mer. Det är en lång rad andra åtgärder som kommer att behöva presenteras eftersom skillnaden mellan det oppositionen företräder och det vi föreslår är en reduktion på ungefär CO2. Jag vill bara påpeka att man inte åstadkommer det utan mycket långtgående klimatstyrning. Till det kommer budgetmedlen ni ska finansiera för det additionella stöd som ska tillföras fattigare delar av världen. Ni har inte dessa förslag. Ni har det inte i er budget. Därför blir det ibland lite svårt att ta påståendet att ni har en annan politik än regeringen på allvar. 107 (): Jag tar gärna en diskussion om den inhemska klimatpolitiken. Min poäng var dock att ta upp frågan om hur regeringen ska hantera EU-politiken på klimatområdet, vilken ni själva har lyft fram som en av de viktigaste punkterna. Jag menar att en av de bästa saker man kan göra i detta läge, både för att få utsläppsminskningar och fler jobb, är en massiv satsning på investeringar för ett klimatsmart samhälle, i energieffektivitet som lönar sig i längden, i förnybar energi där vi kan utveckla teknik som resten av världen behöver, i att se till att vi får fram de alternativa transportmedel som behövs för att kunna minska lastbilstrafiken, i järnvägsnät som fungerar bra i hela och så vidare. Dessa investeringar skulle skapa många jobb i av ekonomisk kris. De skulle också leda en lång väg framåt när det gäller detta. Därutöver ska vi naturligtvis göra satsningar i de fattigare länderna i världen. Statsministern talar själv om att han skulle vilja att det blev tillräckliga insatser. Det här är precis det som krävs. Det oppositionen föreslår är det som krävs enligt forskarna. Tycker statsministern att det inte går att göra ska han vara ärlig och tala om det. 108 Statsminister (): Det här är redan etablerad EU-politik. 20-procentsmålet för ökad energieffektivisering gäller till 2020. Vi har en fördelad målformulering om att utöka till förnybar energikonsumtion i hela EU. andel av det har alliansregeringen angivit ska växa till . Hälften av vår energi ska alltså komma från förnybara energikällor. För att möjliggöra detta måste man svara på hur-frågan. Man använder gröna certifikat, utsläppshandel och styrmekanismer över hela . Det är legalt bindande åtaganden som ska redovisas och följas . Det gör unikt. Det kan inte beskrivas som att det nu börjar bli dags att fundera på det. Vi har redan beslutat det. Det bördefördelades på . Jag trodde att er poäng var att därutöver kräva mycket mer. Då vill jag se budgeten, svaren och styrmedlen för att möjliggöra det som går utöver det jag nu har presenterat och som EU redan är överens om. 109 (): När vi får ett sådant digert arbetsprogram här och hinner vi förstås inte läsa allt. Jag måste dock uttrycka min besvikelse över att det inte står något om arbetstagarnas rättigheter. Det står om finansiell stabilitet, om att öka omställning, rörlighet och kompetensutveckling, om regelförbättringar och om bättre villkor för mindre företag. Men man tar inte chansen nu när man ska vara med och leda EU att arbeta ytterligare för arbetstagarnas rättigheter. Varför kan säkert statsministern svara på. Det står mycket om frihandel, vilket jag tycker är bra och inte vill förringa. Jag är dock besviken över att det inte står något om konsumenternas rättigheter. Vi vet att det pågår ett arbete om konsumentlagstiftningen som förhoppningsvis kommer att gå i hamn under det halvår som är ordförandeland. Jag saknar skrivningar om att man vill ha ett bra skydd för konsumenterna så att man kan våga handla mer över gränserna, vilket skulle vara bra ur många synpunkter. Jag hoppas att statsministern kan förklara varför dessa två frågor inte finns med i detta digra program. 110 Statsminister (): Vi har försökt beskriva ett ordförandeskap som tar upp de frågor som befinner sig på EU:s dagordning och är i behov av att föras framåt. Det tror jag är grunden för ett framgångsrikt ordförandeskap. Det möter också de utmaningar som ligger framför EU just . Det betyder att det inte är alla frågor. Vi påstår inte att det är ett heltäckande program som berör all internationell och nationell politik. Vi tror för övrigt inte på ett EU som utvecklas i den riktningen. När det gäller arbetstagares rättigheter nämnde jag tidigare att vår samlade uppfattning har varit att Lissabonfördraget, om det väl kommer på plats, förstärker arbetstagares rättigheter. Vi hoppas att det ska kunna ske under svenskt ordförandeskap. Det är ett exempel på hur vi, om det är möjligt, har stärkt arbetstagares rättigheter under svenskt ordförandeskap. 111 (): Tack, statsministern, för informationen om det svenska ordförandeskapet! Jag tycker att det är bra att statsministern betonar att det är ett ordförandeskap för hela och inte bara för regeringen. I den lilla boken om arbetsprogram som vi har fått finns mycket med. Jag tror också att det är viktigt att betona att mycket kommer att hända under det här halvåret som lägger grunden för väldigt viktig politik längre fram. Jag tänker på budgetprocessen, det vill säga att vi ska försöka få en EU-budget som satsar mer på klimatinvesteringar, mindre på det fossila området. Jag tänker på att vi får en politik för Lissabonstrategin som betonar både ekonomiska, sociala och miljömässiga mål. ska börja förhandlas . Vi måste se till att vi får en fiskepolitik som inte utarmar allt fiske det gäller inte bara i EU-vatten utan runt om i världen. Det är en viktig grund för vilket EU vi vill se framöver. Vi kommer inte att sätta slutpunkten under det svenska ordförandeskapet. Det kommer att ske längre fram, men jag tror att det är viktigt att vi sätter avtrycken . I arbetsprogrammet finns det väldigt många fina formuleringar. I en mening står det: EU behöver ett modernt och framtidsinriktat regelverk för elektronisk kommunikation. Det handlar helt enkelt om telekompaketet. Där har den , enligt mig, inte fattat beslut om något modernt och framtidsinriktat regelverk. Man har ju röstat för FRA, Ipred och allt vad det heter, och det har varit strid i . Frågan är hur kommer att agera för att få ett bra telekompaket som inte jagar en ungdomsgeneration fildelare. 112 Statsminister (): Det är knappast det som telekompaketet handlar om. Sanningen är att det föll i . Det är en av de frågor där det finns ett medbestämmande också för . Vi har ett nyvalt Europaparlament som ännu inte har kommit på plats och konstituerat sig. Det är också svårt att säga exakt hur möjligt det är att få igenom det . Vår avsikt är naturligtvis att vara drivande i att försöka få fram detta till ett beslut. Syftet är att lägga grund för bättre förutsättningar för mobil kommunikation och att vi får regelsystem som reflekterar att även detta numera är gränsöverskridande. Det kan alltså inte bara formuleras nationella regler eller frånvaro av regler. Det måste åtminstone koordineras europeiskt, förmodligen globalt. Det här är ett försök att göra det. 113 (): Jag har en fråga som rör insyn och öppenhet. Vad jag har förstått när jag läst programmet är att regeringen kommer att föregå med gott exempel och bedriva sitt ordförandeskap ur öppenhets- och insynsperspektivet. Det är förstås väldigt bra. Men det finns alltid en risk, precis som när det gäller frihandel, att protektionismen frodas när vi har en finansiell kris. På samma sätt är det när det gäller öppenhet och insyn. Det finns en risk att insynsdelen minskar just för att man vill stärka det egna landet eller för att det finns andra frågor som bedöms som viktiga. Utifrån det perspektivet vill jag fråga statsministern på vilket sätt regeringen kommer att arbeta för att öppenhet och insyn ska finnas med på dagordningen. Jag är väl medveten om att är väldigt för att man ska kunna driva en fråga framåt, men jag tycker ändå att den är viktig och vill höra statsministerns synpunkter. 114 Statsminister (): Vi tyckte att vi redan under det förra svenska ordförandeskapet jobbade mycket med detta öppenhet som är svensk tradition. Där finns det ibland lite olika åsikter. Jag tror att det gäller att så praktiskt som möjligt synliggöra detta. Vi jobbar bland annat med en webbportal och webbinformationsstöd på olika språk. Det ska göra det möjligt att få access till det svenska ordförandeskapet och se var vi befinner oss och var olika frågor befinner sig. Det är ett sätt att tillmötesgå detta. Det är nog riktigt att man inte förändrar mycket. Jag har till exempel noterat att avgörande för hur man ska uttolka vad som sker på olika toppmöten är att man på 27 olika presskonferenser inte säger samma sak. Det finns alltså en vilja att beskriva det väldigt nationellt när man väl har avslutat ett toppmöte. Det får alla bära ansvar för. Det är också en fråga om insyn i den meningen att vi får en korrekt bild av vad som egentligen har förevarit vid dessa toppmöten. Vi ska försöka ta vårt ansvar genom att i vårt ordförandeskap korrekt återge både diskussioner och de beslut som har fattats. Jag hoppas att webbportalen som vi har jobbat en hel del med i praktiken ska tillföra en del av den öppenhet vi talar om. 115 (): Jag vill börja med att önska statsministern och regeringen lycka till så att det blir ett framgångsrikt ordförandeskap, precis som 2001. Det är viktigt för bilden av . Jag vill ta upp en överutmaning till detta väldigt fina program. Det handlar om den folkliga förståelsen och förankringen när det gäller hela . Jag såg ett tv-program från under EU-valrörelsen . Där fick väljare frågan om de kunde påverka eller inte. Alla svarade samma sak: Nej, vi kan inte påverka. Det handlar inte om det geografiska avståndet, utan om det mentala avståndet till .