prot · GW09134 · 2009-06-17 00:00:00 — Många, både arbetstagare och företagare, kommer att tvingas till uppoffringar. Varsel, arbetslöshet och konkurser har redan drabbat många, och tyvärr kommer fler att drabbas . Vi måste våga vara tydliga för medborgarna. Staten kan inte förhindra en nedgång i världskonjunkturen utan endast dämpa nedgångens följder. Det finns inga mirakelkurer för att undvika lågkonjunkturer. I svåra tider är det viktigt att vi gör rätt saker på både lång och kort sikt och att vi genomför effektiva åtgärder så att påfrestningarna på den offentliga ekonomin blir så små som möjligt. Ordning och reda i de offentliga finanserna är själva fundamentet när återhämtningen påbörjas. Stora budgetunderskott innebär alltid i slutändan att notan skickas till skattebetalarna genom höjda skatter eller förändringar i välfärdssystemen. Det primära problemet är finanskrisen. Regeringen har med bifall satsat ett stort antal miljarder för att lindra finanskrisen och därigenom få fart på kreditmarknaden så att kreditransoneringen kan upphöra för företag och medborgare. Men eftersom finanskrisen är global måste dessa åtgärder också vidtas globalt. Vi kan nu se att läget på finansmarknaden har stabiliserats något. Men vi följer läget i , vilket är en sådan viktig marknad för . Jag gissar att vi inte hört och sett de sista allvarliga rapporteringarna från länderna på andra sidan . Ett fallissemang i skulle direkt påverka flera av de större bankerna i . För detta har vi byggt upp en beredskap både ekonomiskt och legalt. Den budget som regeringen lade fram var mycket expansiv. Det satsas 32 miljarder på olika reformer. Många av reformerna motiverades av att de var strukturellt riktiga men har också varit mycket riktiga sett ur ett konjunkturperspektiv. Det gäller det tredje steget i jobbskatteavdraget, som gav låg- och medelinkomsttagare ökade marginaler och späder på köpkraften. Bolagen fick lägre skatter, och genom en lägre arbetsgivaravgift blev det billigare att anställa eller behålla den personal som man har. Det satsas 10 miljarder i en närtidssatsning på infrastrukturen. Det innebär att nästan alla större infrastrukturprojekt som var färdiga för igångsättning också kan sättas i gång. Kommuner och landsting har också tillförts extra medel antingen genom minskade kostnader eller ökade anslag. Närmare 10 miljarder bara har kommunerna och landstingen fått i extra tillskott. har denna sektor fått tillskott på . Regeringen har därefter i olika tilläggsbudgetar och senast i samband med vårbudgeten lagt fram förslag med kraftigt utbyggd arbetsmarknadspolitik som ska förhindra att korttidsarbetslösa blir långtidsarbetslösa. Även stöd till kommuner och landsting har aviserats med 7 miljarder och 5 miljarder för vart och ett av . Ett ROT-avdrag för privatpersoner har också införts. Det satsas på ökat underhåll av vägar och järnvägar. Det är projekt som kan komma i gång genast. Regeringen har vidtagit kraftfulla stimulanser av ekonomin. Tillsammans med de automatiska stabilisatorerna gör detta att har bedömt att för den mest expansiva finanspolitiken. Den har också fått godkänt av IMF, som betecknar politiken som väl avvägd. Oppositionen är av en annan uppfattning och har kritiserat regeringen för passivitet. Trots aviserat samarbete har oppositionen inte lyckats med att presentera ett samlat alternativ till alliansregeringens. Endast ett gemensamt paket som jag skulle beteckna som ytterst magert har presenterats innehållande utökat ROT-avdrag, ett ungdomspaket och en miljöfordonssatsning. Både det utökade ROT-avdraget och skrotbilspremien är stora utgifter för statskassan. Det är inte mycket till grund för en gemensam finanspolitik som oppositionen redovisar. Många av de åtgärder som oppositionen betecknar som temporära skulle också vara mycket svåra att backa vid en konjunkturuppgång. Vem vill bli av med en förmån när tiderna blir bättre? I vänsteroppositionens sker en återgång till bidragslinjen, och arbetslinjen överges. De tre olika alternativa budgeterna har dock något gemensamt. De lovar mer till alla. Oppositionens löfteskarusell skulle innebära en påtaglig försvagning av de offentliga finanserna. leder en sådan politik ofelbart till stora underskott i de offentliga finanserna med höjda skatter och nedskärningar i välfärden som följd. Om inte uppgången i ekonomin kommer tillräckligt fort kan vi tvingas göra dessa skattehöjningar och nedskärningar på botten av lågkonjunkturen. Det skulle allvarligt försämra förutsättningarna för en uppgång. Den internationella finansmarknaden har stort förtroende för den svenska ekonomin bland annat tack vare det ramverk för den offentliga ekonomin som har med bland annat överskottsmål, utgiftstak och en fristående riksbank. Förtroendet visar sig tydligt när man jämför olika länders räntedifferenser gentemot räntan i sedan finanskrisen inleddes. har en räntedifferens som är närmast noll. Vad har då detta för betydelse? Det innebär att svenska medborgare och företag kan låna till en betydligt lägre kostnad än många andra i . Skulle detta förtroende från den internationella finansmarknaden på något sätt rubbas skulle det drabba medborgarna direkt genom högre räntor. Ja, blotta tanken skulle kosta pengar. Det är också allvarligt att helt underkänner de spelregler som gäller för den offentliga ekonomin. Det är som om ett av lagen i allsvenskan sade: Vi spelar inte efter de gemensamma reglerna, för vi tycker att de är orättvisa. Vilket lag skulle vilja spela med det? mäler ut sig. Det accepterar inget utgiftstak, inget överskottsmål och ingen fristående riksbank. Partiet satsar ohämmat med skattebetalarnas pengar. Till deras försvar hymlar de inte med att skatterna kommer att höjas för alla, rika som fattiga. Det är inkomstskatter, fastighetsskatten, förmögenhetsskatten, bolagsskatten och arbetsgivaravgiften. Allt som är möjligt att höja ska höjas. Om det är bra eller dåligt för ekonomin är underordnat. gäller det att klämma åt de rika, som tydligen är huvuddelen av den svenska befolkningen om man ska tro Vänsterns retorik. Med detta parti vill Socialdemokraterna och bilda regering. Jag förstår att Socialdemokraterna och inledningsvis tvekade och ville vara för sig själva. Men efter bakläxan från LO kom Vänstern åter in i stugvärmen. Jag ser bara två alternativ på dilemmat med isolering. Antingen lägger sig platt, och det skulle innebära att huvuddelen av dess ekonomiska plan havererar, eller så tvingas Socialdemokraterna och till eftergifter när det gäller det ekonomiska ramverket. Det skulle innebära att förtroendet på den internationella finansmarknaden allvarligt skulle skadas med höjda räntor i som följd. Det är ett genuint dilemma som den rödgröna koalitionen måste ge svar på innan valet. Det är aldrig bra att bygga ett samarbete på att en part helt får ge upp sin politik. En gemensam grundsyn inom ett så viktigt område som den ekonomiska politiken är en grundförutsättning för ett lyckat samarbete. Min fråga är: Har ni förmågan att lösa detta dilemma? kan inte regeras utan en samlad och ansvarsfull ekonomisk politik. Allianspartierna har lyckats samla sig till en sådan politik en politik som ger stabila offentliga finanser och som värnar välfärdens kärna. När uppgången kommer står vi väl rustade att snabbt få hjulen att snurra. Det vi har sett av vänsteroppositionen förskräcker. Alternativen spretar åt alla håll, dock med det gemensamma att den offentliga ekonomin allvarligt skulle försämras. har inte råd med en vänsterkoalition. Alliansens uppgift är att säkra de offentliga finanserna, säkra välfärdens kärna och dämpa nedgången. Vi ska förhindra att arbetslösheten biter sig fast. Det är våra prioriteringar. 102 () replik: Jag skulle vara lite mer försiktig när det gäller vem som är ansvarsfull och vilken partigruppering som klarar av detta. Socialdemokraterna, styrde tillsammans i ett mycket tätt samarbete . Vi lämnade över ett överskott i offentliga finanser . Det är precis så man måste göra när man regerar ut ur en kris och upp ur en högkonjunktur. Man måste samla i ladorna för att kunna möta en lågkonjunktur. står de fyra borgerliga partierna med ett lånebehov och ett underskott på . I den perioden leder som företrädare för det största borgerliga partiet ett arbete där ni fortsätter att sänka skatten. Man känner igen . De nya påminner väldigt mycket om de gamla. I högkonjunktur sänker ni skatten och i lågkonjunktur sänker ni skatten. Det ni är intresserade av är att minska det gemensamma. Ni vill öka klyftor och ni vill minska det gemensamma. Vad är visionen framöver när vi står här med ett mycket stort underskott? Mitt budskap är att nu måste arbetet börja med att se till att vi kommer tillbaka till överskott i offentliga finanser. Annars hotas det gemensamma. Men då är visionen från att lägga fram planer på ytterligare mycket stora skattesänkningar sänkt inkomstskatt, sänkt bolagsskatt och sänkta skatter över hela linjen. Detta paras med mycket kraftiga sänkning av arbetsgivaravgiften på 50 miljarder. hejar på med ytterligare inkomstskattesänkningar på 5 miljarder, och och kd hejar på med att sänka fastighetsskatten med några miljarder. Detta gör man i ett läge där vi har mycket stora underskott. Är du beredd att lova att när ni lägger fram en budget kommer det inga fler ofinansierade skattesänkningar? Är du beredd att säga att det var fel att låna till dessa skattesänkningar och sätta ett stopp för detta? Vi har framför oss en tuff och kärv period. Slå inte blå dunster i ögonen på medborgarna! 103 () replik: Huvuddelen av det underskott som har uppstått har vi varit överens om i här i kammaren. Vi har röstat igenom det. Stora delar är en del av det krispaket som vi har lagt fram som en följd av krisen i finanssektorn. Det är det som förorsakar underskottet. Vi upplever en nedgång som är dramatisk. Jag tror att vi måste vara försiktiga med både skattehöjningar och skattesänkningar. Jag kan också lova att vi inte kommer att göra några skattesänkningar, åtminstone inte , som inte är direkt beroende av att man måste åtgärda ett strukturellt problem. Vi har sänkt skatterna av ett enda skäl: att förmå människor att arbeta mer och försöka komma till rätta med andra strukturella problem. Det är därför vi vill sänka skatterna. Vi gör det inte av något slags allmän ovilja. Vi slår vakt om välfärdssystemen. Det är en långsiktig politik vi försöker föra att åtgärda strukturella problem. Jag tror inte att det blir några skattesänkningar . Men jag har ingen insideinformation, så jag vet inte. 104 () replik: Det verkar som att återigen håller dörren öppen för ofinansierade skattesänkningar. har ju gått till offensiv 50 miljarder i sänkta arbetsgivaravgifter! Av dessa skulle 2 miljarder komma . Och detta gör man när vi har 200 miljarder i lånebehov. Återigen är ni där, vart och ett av de fyra borgerliga partierna. När man ska formulera en framtidsvision då är i djup ekonomisk kris, arbetslösheten skenar och underskottet är rekordstort är visionen sänkt skatt. Jag skulle vilja titta på vilken effekt en sådan politik har. Har tittat närmare på vad som händer på arbetsmarknaden? Vi har ett fall i sysselsättningen på 300 000 personer. Vi har en arbetslöshet som kommer att överstiga 500 000 personer. säger att närmare 100 000 av dessa människor aldrig kommer tillbaka till arbetsmarknaden. företräder , som sade att grundproblemet i arbetslösheten var att de arbetslösa hade det för bra och att det är därför de inte går till arbete. kan man nog säga att en mycket stor del av de arbetslösa inte har det för bra. Många av dem hamnar direkt in i socialbidragsberoende. De får sälja bilen, bostaden, fritidshuset och allting innan de får ett stöd. Det kommer sig av att ni har trängt ut dem ur a-kassan. Trots att de ekonomiska drivkrafterna sannerligen är på plats om det var det ni eftersträvade räknar nu expertmyndigheterna på att en av tre som blir arbetslös aldrig kommer tillbaka. Det räckte inte med att slå sönder a-kassan. Det räckte inte med att sänka skatten. Människor får inte utbildningsmöjligheterna. De får inte den arbetsmarknadsutbildning som forskarna är överens om är effektiv för att komma tillbaka till arbete. Ni har rustat ned det som är den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Ni har erbjudit fattigdom för dem som inte får ett jobb. Det har inte räckt, för nu slås en av tre ut. Är du nöjd med den politiken, ? 105 () replik: Ökningen av de arbetslösa är ett mycket allvarligt problem. Regeringen har tagit till sig det. Vi gör en kraftig utbyggnad av arbetsmarknadspolitiken. Över 230 000 människor kommer 2011 att omfattas av denna politik. Det sker en kraftig utbyggnad. Jag vill upprepa de frågor jag ställde i talarstolen: Hur ser på de ekonomiska ramarna? Vilka skattehöjningar vill ni genomföra tillsammans med ? Dessa frågor har vi inte fått svar på. Eftersom långt ifrån använde hela sin talartid ger jag extra för att svara på de direkta frågorna. 107 () replik: Tack för det! Det är nog den enda fördelningspolitik som har bedrivit under den här mandatperioden. För oss är överskottsmålet oerhört centralt det som ni var så hårt emot när vi införde det. Vi ska ha överskott i de offentliga finanserna i goda tider för att ge stadga till dem. Men ni satte ju sprätt på dem. Det var stora överskott som brände i fickan. De gamla moderata ryggmärgsreflexerna kom fram sänk skatten! Jag menar att vi måste vara tydliga och ärliga mot medborgarna. Några stora skattesänkningar är inte aktuella om vi ska ha en stark välfärd, en bra äldreomsorg och sjukvård och om vi ska kunna se till att skapa de nya jobb som behövs för att klara arbetslöshetskrisen. 108 () replik: Det var nästan så jag önskade att hade läst högt ur en deckare i stället för att säga det han stod och sade i talarstolen. Jag vill passa på att tacka för analys av vår budgetmotion, som visar att de som har lägst inkomster får bättre inkomster med politik än med regeringens politik. Till skillnad från Moderata samlingspartiet är det just grupper med lägre inkomster som vi prioriterar. I de kategorierna, det vill säga de i samhället som har de lägsta inkomsterna, är en majoritet kvinnor. Regeringens politik har ökat gapet mellan kvinnors och mäns genomsnittsinkomster . Det är en inkomstskillnad med . Förutom det har regeringen medvetet sänkt ersättningsnivåerna i såväl föräldraförsäkringen som sjukförsäkringen och försämrat a-kassan och möjligheterna till deltidsstämpling. Alla dessa är reformer som försämrar villkoren för kvinnor i . Dessutom har ni prioriterat att införa ett skatteavdrag för högavlönade män som inte själva orkar städa. De ska i stället ha lågavlönade kvinnor där hemma som utför deras arbete. I stället kunde ni ha värnat satsningar på de kommunala välfärdsverksamheterna, som kvinnor är beroende av i mycket större utsträckning än män. Jag skulle vilja påstå att den moderatledda regeringens politik är direkt fientligt inställd mot kvinnors vardagsproblem i . Jag skulle gärna vilja höra kommentar till det. 109 () replik: Medborgarnas allvarligaste problem är bristen på arbete. Genom det så kallade RUT-avdraget ger vi kvinnor, men även män, ett vitt arbete. Själva grundtanken är att många av de jobb som utfördes svart nu kan utföras vitt. Jag vill också påpeka att trots att jag är en vit, medelålders man tvättar jag toaletten själv. Jag tycker om att städa. Vi gillar det i . Att öka antalet arbetstillfällen är det primära. Det får vi aldrig komma ifrån. Det är det långsiktiga målet. Att människor går från ett utanförskap, från arbetslöshet, till ett arbete är den bästa garanten för att minska klyftorna i samhället. Att vi just nu drabbats av en allvarlig konjunkturnedgång är inget tecken på, det säger också , att den politiken långsiktigt skulle vara felaktig. Med jobbskatteavdraget ger vi ökade möjligheter för alla människor att få ett arbete. Jag tror att det är oerhört viktigt att man har den här långsiktiga inriktningen på politiken trots besvärligheterna just , så att man inte gör saker nu som motverkar det långsiktiga arbetet. 110 () replik: Jag hör att medvetet undviker att svara på mina frågor. av regeringens samlade reformer som påverkar individers inkomster har tillfallit män. Topp , där två av tre personer är män, har gynnats mest. av skattesänkningarna har gått till män. Det är en mycket medveten fördelningspolitik där kvinnor får avstå livsutrymme och en förbättrad vardag för att män i högre inkomstklasser ska få det ännu bättre. väljer i stället att försvara RUT-avdraget, som han kallar det, det vill säga hushållsnära tjänster. Jag skulle vilja påstå att det är överklassnära tjänster. Motsvarande summa skulle kunna rädda jobbet för 5 000 barnskötare. 10 000 barn skulle kunna behålla sin personal i förskolan. För mig är det ett enkelt val. Jag föredrar 5 000 fler barnskötare i förskolan eftersom de framför allt är kvinnor, och framför allt är det kvinnor som är beroende av att detta fungerar eftersom det är kvinnor som har huvudansvaret för hem och barn i . För är det en mycket medveten prioritering. pratar om jobben, och jobben är självfallet avgörande för kvinnor och män och för hela utveckling. Det billigaste sättet att rädda jobb i är att satsa på välfärden. Att rädda ett jobb i kommuner kostar netto, om man nu kan prata om detta som en kostnad. Enligt regeringens egna beräkningar kostar varje jobbreform i regeringens politik 24 miljoner per jobb. Det är ganska enkelt att räkna ut hur många jobb vi skapar genom satsningar på till exempel skola, vård och omsorg. Det är jobb som ändå behöver utföras trots finanskrisen, och de förbättrar också kvinnors vardag. Ni väljer en annan väg, och ni har dessutom slagit sönder socialförsäkringssystemen, vilket slår väldigt hårt mot kvinnor. 111 () replik: Låt mig än en gång säga att det bästa sättet att värna välfärden på lång sikt är att vi arbetar fler timmar. Det är det enda sättet. Vi vet att vi står inför ett stort demografiskt glapp. Många personer kommer att gå i pension , och det kommer att kosta pengar. Det innebär att ska vi kunna värna välfärden måste vi, oavsett vilken regering vi har, ha fler människor i sysselsättning. Jag tycker att det är lite märkligt att man ironiserar över RUT-avdraget som man tycker att ROT-avdraget, där direktörerna på tar hem en snickare eller en målare, är helt okej. Om man däremot tar hem någon som vill städa eller stryka är det väldigt allvarligt. Jag tycker inte att man får ha den snäva inställningen. Det skapas många vita arbetstillfällen, och det är oerhört viktigt för att vi ska få i gång verksamheten igen. Vi har alltså ett problem , men vi ska inte skapa nya problem som vi kommer att få dras med framåt. 112 (): Vi går mot examenstider , och därför vill jag passa på att tacka för ett gott samarbete . Jag vill också tacka finansutskottets kansli. Vi har haft ett mycket intensivt arbete, inte minst , med finanskris och sådant. Det har skötts på ett ypperligt sätt. Jag tycker också att samarbetet i utskottet har varit väldigt bra. I dessa examenstider är det också många ungdomar som lämnar gymnasiet. Det är historiskt stora ungdomskullar som lämnar gymnasiet och . Det sätter fokus på ett av de, som jag tycker, största strukturella problemen som vi har i , nämligen ungdomsarbetslösheten. Det handlar om en kombination av struktur och konjunktur. Vi har ett strukturellt problem med ungdomsarbetslöshet. Det manifesterades när , på toppen av en högkonjunktur 2006, hade en av högsta ungdomsarbetslösheter. Ungdomsarbetslösheten på toppen av en högkonjunktur var faktiskt högre än vad den var . har regeringen förbättrat ungdomars möjligheter på arbetsmarknaden. Vi har sänkt arbetsgivaravgiften för att ha en ung anställd. Vi har underlättat för säsongsanställningar. Vi har också undvikit att införa sådant som ökar trösklar, till exempel rätt till heltid, vilket hade slagit ut unga från en chans att få sitt första jobb. Vi reformerar också gymnasieskolan. Jag vill fördjupa mig lite grann i just reformeringen av gymnasieskolan. Det är en viktig del. var med och genomförde den reform som infördes . Vi hade den goda tanken att alla skulle få en grund för att sedan gå vidare till högre utbildningar. När vi sedan har utvärderat den reformen har vi sett att den har blivit en utslagningsmekanism. Då är vi inte sämre än att vi ändrar oss och gör om och gör rätt. Man förlängde de yrkesinriktade utbildningarna och ökade det teoretiska inslaget. IFAU, , har utvärderat detta. Jag tyckte mig höra att i partiledardebatten tidigare ifrågasatte om det fanns någon vetenskap och utvärdering bakom regeringens reformering och förändring av gymnasieskolan, och det finns det. Den här utvärderingen från IFAU gjordes av den försöksverksamhet som föregick reformen. Man kunde väldigt tydligt utvärdera och jämföra kommuner som hade försöksverksamhet med kommuner som inte hade det. Där kunde man se att sannolikheten för att en elev skulle hoppa av gymnasiet ökade när yrkesutbildningarna förlängdes från två till . Det var elever med låga betyg från och elever från icke-akademiska hem som lämnade skolan i den större utsträckningen. Det visar IFAU:s utvärdering. kunde man se att det inte var fler yrkeselever med den längre utbildningen som gick vidare till högskolan. Det är den utvärderingen och erfarenheten som vi bygger reformeringen av gymnasieskolan på, men vi har inte kunnat se effekterna av denna . Den är precis i görningen. Vi vet av erfarenhet att detta kommer att vara jätteviktigt för att vi ska kunna komma åt den strukturella ungdomsarbetslösheten, men vi behöver göra mer, fru talman. Det vi ser nu i konjunkturen är att varsel och uppsägningar drabbar ungdomar allra hårdast. I kölvattnet av en internationell finanskris och lågkonjunktur är det effekterna av reglerna på arbetsmarknaden. Eftersom ungdomar är sist in åker de först ut. Vi måste helt enkelt göra det lättare för arbetsgivare att behålla unga på en arbetsplats när man måste säga upp personal av, i det här läget, konjunkturella skäl. Den första prioritering man måste göra i en situation som den vi har med internationell finanskris för att förbättra arbetsmarknaden både för unga och för alla som finns på den är att få ordning på finansmarknaden. Den internationella finanskrisen är orsak till lågkonjunkturen, och lågkonjunkturen är orsak till den varselvåg och ökade arbetslöshet som vi ser. Man får inte glömma bort de här sambanden. De är grundläggande. Vi kan sätta datum på det. Det riktigt akuta var när investmentbanken tilläts gå i konkurs . Då blev det tvärstopp. Som sade tidigare: Det var som att köra in ett järnspett, en järnstång, i den internationella ekonomiska maskinen. Det som hände då var att ingen litade på någon annan. Man visste inte vem som var nästa . Ingen vågade låna. I lånade bankerna av varandra när det var som värst. Vår prioritering i finansutskottet och regeringen var då att skapa förtroende i det finansiella systemet. Det var ett intensivt arbete , och jag vill tacka alla som bidrog. Det var ett väldigt konstruktivt arbete. Vi kan nu se att finansmarknaden fungerar bättre, men det är ännu inte bra. Det vi också har gjort är att möta lågkonjunkturen med offensiva investeringar. handlade det om investeringar i infrastrukturen, en närtidssatsning på 10 miljarder, vilket var den största närtidssatsningen på infrastruktur som hade gjorts. Det handlar om ökningar av forskningsanslag; det handlar om utbildning. Det handlar också om skattesänkningar för att både förbättra den ekonomiska situationen och stimulera ekonomin men också för att göra det mer lönsamt att arbeta. Sedan gjorde vi en tilläggsbudget där vi hade ROT-avdrag, ytterligare utbildningsinsatser och också satsningar på arbetsmarknadspolitiken. i vårbudgeten ger vi besked om ökade resurser till kommunerna. Det är viktigt att vi kan göra de här insatserna utan att riskera stabiliteten i de offentliga finanserna. Vi har haft bra marginaler. hade vi ett överskott på, om jag minns rätt, 185 miljarder i statens budget.