prot · GW09132 · 2009-06-15 00:00:00 — Jag är också stolt för mina barns och barnbarns skull. 153 () replik: Jag ska ge statsrådet rätt i en sak. Ingen klimatpolitik utan energipolitik. Det är helt rätt. I övrigt tjabbar vi inte om småsaker. Vi har diskuterat kärnkraften, vi har diskuterat mål för olika delar, men jag vill säga klart och tydligt att det inte handlar om att vara bäst i klassen. Det här är en alldeles för allvarlig fråga som inte bara handlar om situationen i utan i världen. Då kan vi inte hålla på och diskutera om vi är bäst eller inte bäst och slå oss för bröstet. Det här är betydligt mycket viktigare än så. Låt mig på en gång tala om här och att vi har en gemensam motion när det gäller energipolitiken. Den finns ju. Den är inlämnad. Den är presenterad. Den är också full med förslag om hur energipolitiken bör utvecklas för att vi ska nå de mål som vi behöver ha och utnyttja de möjligheter som vi har här i och som är unika på många sätt. Ett par ord vill jag säga om energiförhandlingarna, eftersom jag var med på samtliga. Är det så att man kommer till en förhandling och inte har mandat att diskutera vissa frågor finns det ju inga möjligheter att hitta en öppning, en diskussion och en förhandlingslösning. Man kan vara låst från regeringens sida så att man enbart är beredd att diskutera vissa procentsatser, vissa mål. När det kom till frågan om kärnkraften hade ni inget förhandlingsmandat. Det var hugget i sten. Det är sanningen när det gäller den delen. Det är det som är så väldigt viktigt att komma ihåg också när vi diskuterar, att vi inte bara kan hålla oss till en del eftersom vi nu diskuterar vad som sades i ett förhandlingsrum, vilket jag egentligen ogillar att man gör. Jag vill också påminna statsrådet om att det har funnits en energiöverenskommelse mellan Socialdemokraterna, som sträcker sig ända fram till att regeringen fattar ett nytt beslut. Där var kärnkraften en viktig del och skulle avvecklas. 154 Näringsminister () replik: När jag säger att vi tjabbar om småsaker är det mer ett uttryck för att jag också tycker att oppositionen är ambitiös. Det tycker jag att man kan säga. Jag tycker att det är bra i svensk politik att det finns en bred enighet. Det är därför jag säger att det blir lite att tjabba om småsaker när man höjer terawattimmarna lite extra där och ökar energieffektiviseringen lite grann där och så vidare. Jag förstår att oppositionen vill lägga sig lite högre än regeringen på alla de här områdena, men i grunden finns ju en samsyn kring hur vi ska ställa om energi- och klimatsystemet i vårt land, och det tycker jag är bra. Det är naturligtvis också en fortsättning på den politik som , och hade, där elcertifikat och annat introducerades. Jag tycker också att vi ska glädjas åt att vi nu är många som pratar på samma sätt. Det var den enigheten som jag tyckte också kunde få vara grunden för energiförhandlingarna. Vi gick in i de förhandlingarna med stor öppenhet. Vi ansträngde oss. Jag vet inte hur mycket material som vi lämnade över till oppositionen för att ni skulle ha så bra underlag som möjligt. Tidsutdräkten var kort, men så är det alltid. Jag gjorde verkligen ett allvarligt försök för att nå det här, men jag kunde också konstatera att den genuina viljan att ge besked inte fanns under de här förhandlingarna. Beviset för det är ju att ni inte kan lägga fram en gemensam klimat- och energimotion. Ni lägger en gemensam energimotion, ja, men inte en klimat- och energimotion. Det var precis det som det handlade om. Vi får fortsätta att ha den här diskussionen. Jag tror ändå att det är en bra grund för att insikten om att vi måste ta ledningen finns, att vi måste göra den här omställningen. Det finns väldigt många bra saker som är på väg in och händer. Vi ser också att investeringarna ökar och att det finns ett investeringsklimat, speciellt i när vi behöver de investeringarna. 155 () replik: Det var bra att statsrådet erkänner att det finns en gemensam energimotion från oppositionen. Det är bra för eftervärlden att veta att det faktiskt förhåller sig på det sättet. Det var ju så att propositionen var uppdelad i två delar, klimat och energi. Därför var det naturligt att dela upp den i två olika betänkanden och två olika motioner. Jag tycker att det är väldigt olyckligt att diskutera vad som sägs bakom slutna dörrar i en förhandling. Jag har förhandlat väldigt med företag och med olika organisationer. Jag har aldrig gått utanför förhandlingsrummen och recenserat eller talat om vad som har sagts av olika parter. Jag tycker att det är olyckligt. Men det är tydligen en ny strategi från regeringens sida. Det får jag ha med mig i kommande diskussioner, om det blir några sådana framöver inom det här området. Det är också bra att höra statsrådet ge beröm och säga att den energiöverenskommelse som har funnits mellan Socialdemokraterna, ligger som grund här. Den har varit bra, den är viktig och det är egentligen den som gäller ända fram tills vi har fattat ett nytt beslut. Den är alltså en stor del av alliansregeringens innehåll. Det är värt att notera. När det gäller den andra delen, vad som behöver göras och inte göras, vill jag bara upprepa vad IEA sade inför G 8-mötet. Massiva investeringar i energieffektivitet och energiproduktion kommer att vara en viktig del i att lösa dels sysselsättningsfrågan, dels klimatfrågan framöver. Ta chansen att lyssna på vad de har sagt! 156 Näringsminister () replik: Jag tycker att den här debatten har varit bra på det sättet att vi har fått en chans att diskutera en sammanhållen klimat- och energipolitik. Det är bra att signalera till omvärlden att det finns en hög ambitionsnivå hos både regeringen och oppositionen. Regeringen har höjt ambitionsnivån jämfört med tidigare när det gäller klimat- och energiförhandlingarna på EU-nivå, klimatförhandlingarna inför och våra egna ambitioner. När jag lyssnar på mina kolleger runt om i världen som säger berömmande ord om insatser och om hela samhället i stort, våra konsumenters och företags medvetande, känner jag att vi har stora möjligheter att ta ett nytt steg. Vi kan använda klimatkris och finanskris till att göra något bra. Det är många människor som är oroliga. Var kommer jobben att finnas? Hur ska vi klara framtiden? Hur ska vi satsa för att skapa trygghet? Då behövs ett ledarskap som visar vilken väg vi kan gå. Om vi kan koppla ihop energipolitiken och miljöpolitiken med näringspolitiken kan vi skapa något nytt och spännande. Därför hoppas jag att vi inför ordförandeskapet hjälps åt att visa att är ett föregångsland, visa på de goda exemplen bland de svenska företagen, lära ut hur man bygger fjärrvärme och använder värmepumpar, se på hur biobränsle utvecklas och dela med oss av våra erfarenheter, hur våra energieffektiviseringsprogram och annat ger en stor fördel för oss samt dela med oss av vår kunskap till andra. Även om vi tjabbar om småsaker tror jag att det i grunden finns en stor samsyn om att ska ta ledningen i den här omställningen. Sedan må vi diskutera lite procentsatser och annat, men i grunden bådar det här gott inför vårt ordförandeskap och för framtida generationer. 157 (): har guldläge när det gäller förnybara energikällor, och där är vattenkraften den främsta tätt följd av vindkraften. Energipropositionen innehåller rätt bra vindkraftspolitik, en del bra satsningar på biogas och stöd till solceller, som är ett steg i rätt riktning. Dessutom finns forskningspengar till vågkraft och andra intressanta energiprojekt. I dessa betygstider kan man nog säga godkänt för dessa nämnda förslag. Men vi i den rödgröna oppositionen nöjer oss inte med godkänt utan vi vill att ska bli mycket väl godkänt inom energipolitikens område. För att vi ska kunna ta på oss ledartröjan i kampen för ett bättre klimat och en bättre miljö behövs det ännu större ambitionsnivåer främst inom forskning men även i form av riskkapital för att omsätta goda tankar och forskning till praktiska projekt. För mig är den borgerliga majoriteten mycket kontraproduktiv genom att störa den växande förnybara energimarknaden med alla dessa signaler om kärnkraft. Här är betyget Icke godkänd. är ett bra land för vindkraft. har en lång kust, är glest befolkat och har gynnsamma vindförhållanden. Vindkraften är ett av de bästa förnybara energislagen för att värna klimat och miljö. Vindkraften kan även ge nya jobb i den hårt drabbade industrisektorn. För att kunna ta till vara denna möjlighet vill vi tillsammans med den svenska vindkraftsnäringen skapa ett branschprogram för vindkraft. I propositionen aviseras ambitiösa mål för vindkraften som hotas av en omtolkning i skattelagstiftningen gällande uttagsbeskattning på andelsägd vindkraft. Företrädare för den säger att uttagsbeskattning på andelsägd vindkraft är ändamålsenlig eftersom vindkraft som produceras av kooperativ bara är en marginell del av vindkraftsproduktionen. fanns ca 20 000 andelsägare i vindkraftskooperativ. Dessa stod för av den svenska vindkraftsproduktionen motsvarande ungefär . Jag vet inte om är en marginell del eller om frågan är överdrivet förstorad, som vissa tidigare talare hävdat. Om nu regeringens mål för vindkraft kommer att uppfyllas innebär det omräknat från dagens siffror ca 300 000 andelsägare i vindkraftskooperativ. Denna folkrörelse skulle väsentligen öka den lokala acceptansen för nya vindkraftsparker, minska kommunernas vetorätt, öka etableringen, minska kostnaden för förnybar elproduktion samt minska elpriset för konsumenterna. Dessa ekonomiska och samhällsekonomiska vinster kompenserar skattebortfallet om. I både och har vindkraftskooperativ haft stor betydelse för att vindkraften har kunnat byggas ut med framgång. Uttagsbeskattningen minskar, som sagt, acceptansen och hotar den storskaliga vindkraftsutbyggnaden. En viktig faktor som jag har nämnt för folklig förankring och acceptans är att ge enskilda möjligheter att bli delaktiga och dra ekonomisk nytta av vindkraften. Genom att inte göra något åt uttagsbeskattningen sänder den borgerliga majoriteten ut fel signaler. Man säger att enskilda inte ska engagera sig i energi- och klimatfrågor. Man säger att den ekonomiska nyttan av vindkraft endast är till för de stora bolagen. borgerliga majoritet riskerar genom detta att utbyggnaden av vindkraft totalt stannar av. Hur går det då med alla ambitiösa mål? Oppositionen i näringsutskottet försökte göra det möjligt för varje enskild ansvarstagande riksdagsledamot att rösta för ett förslag om att regeringen ska se över uttagsbeskattningen för andelsägd vindkraft. Vi fick inte gehör för det i näringsutskottet detta till trots vad lovat olika vindkraftsintressenter. För övrigt menar vi i oppositionen att för att målen för vindkraftsutbyggnaden ska bli verkliga krävs ett stöd för den havsbaserade vindkraften som kompletterar elcertifikatssystemen. Dessutom vill vi i oppositionen satsa på ett väl fungerande samarbete mellan länder runt och i fråga om just den havsbaserade vindkraften. Jag yrkar bifall till reservation 7. Vi inom den rödgröna oppositionen har faktiskt en gemensam motion på området med 42 gemensamma yrkanden, vilket näringsministern hävdar att hon har sett. 158 () replik: Jag vill läsa högt ur betänkandet för att peka på vilken kraftfull formulering oppositionen har om uttagsbeskattningen: Regeringen bör klargöra hur problemet kan lösas. Finns det något litet embryo till idé om hur oppositionen tänker sig att detta ska lösas? 159 () replik: Tack för frågan! En tanke med att se över uttagsbeskattningen är att man kan använda den precis som man gör när det finns bostadsrätter. Där äger man en andel av en bostad. På samma sätt kan man använda eller inte använda uttagsbeskattning när det gäller vindkraftskooperativ. Det kan vara en möjlighet. 160 () replik: Jag tror att vi delar oppositionens synpunkt på hur viktigt det är för inte minst acceptansen av vindkraft att vi har kooperativt ägande. Däremot tycker jag genuint illa om att man i talarstolen och i debatten i övrigt försöker påskina att man har lösningen som man inte har någon lösning. Vad står det i förslaget till beslutsformulering? Regeringen bör klargöra hur problemet kan lösas. Det finns i denna text ingenting som säger något om hur detta problem skulle kunna lösas. Min partikollega kommer att utveckla detta ytterligare . Ja, det är viktigt med kooperativt ägande, men det gäller också att skapa ett regelverk så att det inte blir någon typ av skattefrälse eller skattebefrielse som gör att vi får problem med gränsdragningen i nästa skede. Var drar vi gränsen gentemot solel, vågkraft och så vidare? 161 () replik: Det är bra, , att vi är överens om att vi behöver se över den här lagstiftningen. Det är precis det ni i går ut och lovar olika vindkraftsintressenter. När vi i näringsutskottet lade fram förslaget att bryta ut den här punkten röstade inte med oppositionen, och det var lite konstigt i och med att ni tycks ha samma åsikter som vi i oppositionen. 162 (): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Vindkraft, vågkraft, kärnkraft och ny klimatsmart el är viktiga förutsättningar för att rädda klimatet, men minst lika viktig är energieffektivisering. Energieffektivisering bidrar till minskad belastning på klimatet och miljön och ger en tryggare energiförsörjning. Sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökad användning av råvaror och energi måste brytas. Det är ett av målen i regeringens energiproposition. Det finns stora möjligheter för hushåll och företag att tjäna på en lägre energiförbrukning. Företag som satsar på att utveckla ny teknik möter en global marknad som ropar efter deras kunskap. Energieffektivisering är alltså ett område med väldigt många vinnare. Detta måste vi ta till vara, och därför satsar regeringen i energipropositionen väldigt mycket på just information, stöd till teknikupphandling och stöd till marknadsintroduktion av ny teknik. går så långt i sin årsredovisning att de säger: Energieffektivisering har vunnit gehör som det mest genomgripande sättet att åstadkomma snabba och långsiktiga lösningar. Satsningarna är viktiga för att uppnå regeringens mål om en reduktion av energiförbrukningen till 2020. Detta är ett mål som delar med övriga . Gemensamma EU-direktiv på området är märkning och information om energiförbrukning på olika elartiklar, krav på ekodesign och det senaste initiativet på området som fokuserar på områdena smartare konsumtion, bättre produkter, resurssnål produktion samt globala marknader. Ett av verktygen som presenteras i propositionen är ett femårigt energieffektiviseringsprogram. tillförs detta program i förhållande till det som avsätts. Programmet är brett. Det sträcker sig från finansiering av kommuners och landstings arbete med energieffektiviseringsavtal, information och rådgivning samt teknikupphandling till ett system med energikartläggningscheckar och ett förstärkt myndighetsarbete. Myndighetsarbetet är viktigt. Regeringen har sagt att den offentliga sektorn ska vara ett föredöme. En av dem som redan har och som också i fortsättningen kommer att ha en central roll är , som ska hjälpa och stödja övriga myndigheter i deras arbete. Det finns en stor energibesparingspotential inom industrin. Det är något som programmet för energieffektivisering inom den elintensiva industrin har visat. Enligt har programmet lett till en effektivare energianvändning . Det finns fortfarande mycket energi att spara, och därför vill regeringen nu att programmet ska få fortsätta. Enligt Energimyndigheten tyder nämligen mycket på att den totala eleffektiviseringen kommer att bli långt större än den som har rapporterats. Frågan om att utvidga programmet till att gälla all industri har lyfts, men detta är inte aktuellt. I stället föreslås andra satsningar för små och mellanstora företag, som till exempel de tidigare nämnda energikartläggningscheckarna och förstärkt energirådgivning. I tillägg till detta ges det inom ramen för det övergripande femåriga programmet ett utökat stöd för teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiva produkter. Energieffektivisering är, som sagt, något som lönar sig, och det är väldigt viktigt att vi informerar och ökar kunskapen i näringslivet om hur bra effekterna av detta är. Det är också ett mycket bättre sätt att använda skattebetalarnas pengar på än att staten ska gå in och göra stora investeringar. En tredjedel av den energi som vi använder i används för att förflytta människor och varor. av denna energi rullar på våra vägar. Här måste vi hämta hem klimatpotentialen. Koldioxidbeskattning hjälper självklart, men också andra insatser måste göras. Regeringen lägger nu fram en proposition parallellt med denna som tar utgångspunkt i nödvändigheten att transportsystemet effektiviseras och trycker på vikten av att transportpolitik och transportsystem utvecklas så att transporterna kan utföras på ett klimatsmart och säkert sätt. En annan tredjedel av vår energianvändning går till våra fastigheter. går till att värma våra hus och vårt vatten. ser vi att elanvändandet ökar på grund av att vi ständigt utökar antalet elartiklar och att vi ständigt sitter längre framför våra datorer. har här som mål att minska energiförbrukningen till till 2050. Vi tar här utgångspunkt i förbrukningen 1995. Ett annat viktigt beslut är att beroendet av fossila bränslen ska vara brutet . För att nå målen är traditionella styrmedel som energi- och CO2-beskattning viktiga. Energideklaration av fastigheter är ett av de senaste greppen. Avsikten med energideklarationen är att göra fastighetsägare uppmärksamma på vilka åtgärder som kan vidtas för att få en energieffektivare fastighet. När ditt hus deklareras får du förslag på åtgärder som kan vidtas. Tillsammans med ROT-avdraget för ombyggnation av fastigheter är förslagen viktiga styrmedel. För att få fler att utnyttja just dessa möjligheter avser regeringen att införa en informations- och rådgivningsportal för just energideklarationen. Ett lämpligt sätt att satsa på att energieffektivisera ett hus är vid ombyggnation. Lönsamheten är då större än när insatserna görs som enskilda. Detta bör speciellt tas till vara nu när renoveringarna av miljonprogramsområden står för dörren. Vilka krav som kan ställas på energieffektivisering vid ombyggnation har utretts av och bereds nu i . När det gäller nybyggnadskraven har i uppdrag att se över och föreslå revideringar. Regeringen vill också se en handlingsplan för att öka byggandet av lågenergihus. En stor andel av energin går, som sagt, åt för att värma vårt vatten. Ett incitament för att få ned den förbrukningen är att införa individuella mätningar. pekar också på faran vid kollektiv mätning av el i flerbostadshus. Krav på individuell mätning av värme och el kommer att samordnas i den proposition som ska läggas fram om översyn av plan- och bygglagstiftningen. I denna proposition tas ett samlat grepp om energifrågorna och energieffektivisering. Av debatten att döma, som också nämnde tidigare, vill alla vara med. Och det är bra. Det är därför tråkigt när oppositionen försöker få det att framstå som att de är ensamma i sin strävan att vända utvecklingen mot ett mer klimatsmart och miljövänligt samhälle. Jag anser tvärtom att vi inte kan nå målen om inte alla strävar mot dem. Att detta är en proposition med goda idéer tyder därför debatten på, för när oppositionen, om än lite rörigt, försöker få det att framstå som att de är ensamma i sin strävan är flera av deras argument oftast ett blekt eko av det majoriteten redan fört fram. I detta anförande instämde , , och (alla m). 163 (): Jag vill först deklarera att jag, liksom många andra här i kammaren, är kritisk till den skrivning om kärnkraften som finns i propositionen och i näringsutskottets betänkande. Jag anser att den är ensidig och inte beaktar risken för kärnvapenspridning genom driften av kärnkraftverken. Kärnreaktorerna ger ju upphov till nytt kärnvapenmaterial, i första hand plutonium, vilket vi fick en påminnelse om när officiellt deklarerade att de sprängt en plutoniumbomb och ämnar använda all plutonium i det utbrända kärnavfallet till bomber. Vad en stat kan göra kan också illegala grupper som kommer över materialet göra, och vi vet att plutonium är en vara som stjäls och smugglas. För mig känns det mycket olustigt att vi i har plutonium i våra reaktorer och lagringsplatser som kan ge upphov till tusentals atombomber. Att denna fråga över huvud taget inte diskuteras beror tydligen på att den väcker för mycket ångest. Min känsla av frustration delas av stora delar av gräsrötter jämte freds- och miljörörelserna. Ett av de stora problemen i det underlag som vi fått i propositionen och utskottets skrivning är att inte den pågående och kommande prövningen av kärnavfallets långsiktiga lagring och säkerställande har inväntats. Hur kan man öppna för en eventuell utbyggnad av kärnkraften innan man visat hur man kan lösa de problem den genererar? Man har betraktat ett flerdimensionellt och komplext problem ur den enda synpunkten att det rör sig om trygghet för energiförsörjningen . Men hur stor är försörjningstryggheten den dagen en plutoniumbomb, gjord av en terrorgrupp som utnyttjat använt kärnbränsle, detonerar någonstans i världen? Då kan det bli tvärstopp i många kärnreaktorer. Då kan kärnkraftsbubblan brista snabbare än till och med finansbubblan. Frågan om kärnkraft är således inte bara en fråga om energiförsörjningen , utan om att det kärnvapenmaterial som bildas och som ligger i avfallet och kan utvinnas med känd teknik inte på några villkor ska få komma på avvägar, vare sig vid transporter, under drift av reaktorerna eller vid lagring och mellanlagring. Hur garanterar man detta för årtusenden framöver, och vem har ansvaret? Hur kan man öppna upp för nya reaktorer utan att ställa krav på både miljösäkerhet och säkerhet mot kärnvapenspridning under en framtid när vi som lever här nu inte längre finns? Detta är en etisk och moralisk fråga. Därför måste eventuella beslut om nybyggnation av kärnkraftverk också föregås av en analys av problemen och kostnaderna för att säkra kärnavfallet, inte bara mot läckage och spridning i miljön utan också mot åtkomst och spridning till illegala organisationer, och detta för många tusentals år framöver. Detta är kostnader som måste drabba reaktorägarna och inte skattebetalarna, även om samhället, kanske militären, måste ombesörja själva bevakningen. Att förorenaren och den som orsakar riskerna ska betala är ett bra förslag i den proposition som föreligger. Det är därför viktigt att det utredningsarbete om en ny kärnkraftslagstiftning som aviseras kompletteras med en kostnadsberäkning av hur stora medel branschen måste fondera för övervakning och kanske vakthållning under stora tidsrymder. Det innebär att kärnkraftsbolagens betalningsansvar för att hindra kärnvapenspridning måste fastläggas tydligt i en ny lagstiftning. Jag har här i saknat debatter om och belysning av problematiken med kärnkraftens koppling till kärnvapenspridningen. Den unga generationen, under , verkar i stort sett okunnig om kopplingen mellan kärnkraft och kärnvapen. Och kärnkraftsindustrin och dess politiska representanter har undanhållit denna verkligt obekväma sanning. I stället har man beskrivit kärnkraften som klimatvänlig och kanske rent av förnybar. Men den uranbrytning som föregår tillverkningen av kärnbränsle är varken klimatvänlig eller förnybar, vilket också många svenska kommuner och medborgare fått erfara. Att förorda kärnkraft med motiveringen att den på något sätt skulle vara miljövänlig är därför grovt vilseledande. Som jag läser utskottets betänkande tar vi inte ställning till kärnkraftens framtid. Regeringen har aviserat att man efter utredningar avser att återkomma till i denna fråga.