prot · GX0932 · 2009-11-18 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om kompletteringsval till krigsdelegationen vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som ledamot i krigsdelegationen. vice talmannen förklarade vald till ledamot i krigsdelegationen () 3 § Meddelande om val vice talmannen meddelade att val av nya riksrevisorer skulle äga rum . 4 § Meddelande om aktuell debatt vice talmannen meddelade att på begäran av de Grönas riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om regeringens styrning av det statliga ägandet i anordnas . Från regeringen skulle näringsminister delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: talman aktuell debatt om regeringens styrning av det statliga ägandet i har det framkommit en rad uppgifter om det statligt ägda agerande. Bolaget har presenterat långsiktiga planer på att bygga och investera i kärnkraft. Tillsammans med ett antal industriföretag har man gått samman för att förbereda för att bygga ett antal nya kärnkraftsreaktorer. Efter detta har det också kommit ut uppgifter om att man har långsiktiga planer på att fördubbla svenska elproduktion, detta som har ett elöverskott. De senaste uppgifterna från gör gällande att man tänker sig att sälja det ägande som finns i det svenska elnätet. Detta ska enligt uppgift göras för att finansiera en satsning på kärnkraft i . Den senaste tidens agerande har skapat en osäkerhet om regeringens styrning av det statliga ägandet i . Med anledning av det ovan nämnda begär de Gröna en aktuell debatt om regeringens styrning av det statliga ägandet i . 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2009/10:57 till socialutskottet EU-dokument KOM(2009)624 till justitieutskottet 6 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /10:KrU3 och KrU4 betänkande 2009/10:CU2 betänkanden /10:JuU6, JuU8 och JuU9 betänkanden /10:KU4 och KU6KU8 7 § Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna Föredrogs finansutskottets betänkande 2009/10:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (prop. 2009/10:1 delvis). 1 (): I detta betänkande behandlas regeringens finansplan, det vill säga allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken och bedömningar av den ekonomiska utvecklingen. Det är det så kallade rambetänkandet, och det innehåller förslag till beslut om fördelning av utgifter för budgetens 27 utgiftsområden samt förslag till utgiftstak för 20102012. Beslut om rambetänkanden är en förutsättning för att fackutskotten sedan ska kunna ge förslag på fördelning inom respektive utgiftsområde. I beslutet om utgiftsramarna ingår också att godkänner ett antal budgetpåverkande poster, såsom beräkning av myndigheters förbrukning av anslagsbehållningar och hur anslagskrediter kommer att utnyttjas . I beslutet om inkomsterna ingår ställningstaganden kring förändringar av skatte- och avgiftsregler, att fastställa nästa års regelverk för statsbudgetens inkomster och att beräkna effekten av densamma. I debatten kommer vi att höra olika partiers olika syn på vilka utgifter de förordar inför beslut om ramarna. I betänkandet finns reservationer från Socialdemokraterna, var för sig i den del som benämns Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, så även i beslut om utgiftsramar och beräkningar av statsbudgetens inkomster och fördelning av utgifter . Socialdemokraterna, har tillsammans ett särskilt yttrande. Detta ställs mot regeringens politik. 2 (): Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 4 och 7. Vi ser allt fler tecken på en global återhämtning. Denna globala återhämtning kan ge en möjlighet att bryta den starkt negativa ekonomiska utveckling vi har sett . Men då behövs det en ny färdriktning. Det behövs en stark ekonomisk politik, en politik som vänder utanförskap till arbete och underskott till överskott. Det är en politik som sätter stopp för skattesänkningar på lånade pengar och i stället investerar i det som är så viktigt: jobben och välfärden. Det krävs en politik som gör att vi delar på bördorna rättvist. I den socialdemokratiska budgetmotionen föreslås en politik som ger en starkare budget än regeringens, med mindre underskott. I vår budget föreslås en politik för jobb och utbildning till 100 000 fler människor än regeringen åstadkommer. När var nybliven finansminister fick han en fråga av en radioreporter. Det gick som tåget då, med 150 000 jobb av vår mandatperiod. Frågan löd: När kommer jobben som orsakas av din politik? Efter många om och men sade att det tar . har vi fått bedövande vetenskapliga bevis för att de jobb som inledningsvis kom 2007 och 2008 hade att göra med den starka konjunkturen, inte alls med regeringens politik. Bland annat har påpekat detta. Men när ekonomiska politik har fått bita är det att börja utvärderingen. När regeringen tillträdde var det ett överskott på . Det hade vi tillsammans med och arbetat upp. Trots att man i Bankerydöverenskommelsen lovade att inte genomföra ofinansierade skattesänkningar har skatterna sänkts med 100 miljarder. Ända sedan den första budgeten har det funnits med ofinansierade skattesänkningar från sida. Valmöjligheten man hade med stort överskott har man använt till att sänka skatten, men också till att försämra och fördyra a-kassan, så att 500 000 löntagare lämnade försäkringen precis innan krisen slog till. Valmöjligheterna använde man till att skära ned på vuxenutbildning och högskola. Valmöjligheterna gjorde att man också ignorerade experternas utvärderingar, som sade att en väl fungerande arbetsmarknadsutbildning är något mycket effektivt i kampen mot arbetslösheten. Detta skar man ned drastiskt. Trots goda valmöjligheter har man försatt kommuner och landsting i en situation där folk sägs upp. Man späder på de varsel som industrin har levererat . Facit av Borgs jobbexperiment är att har drabbats hårdare än de flesta andra länder. hade en arbetslöshet som var den 13:e lägsta inom EU:s 27 länder. är arbetslösheten den 17:e lägsta. hade en arbetslöshet som var väsentligt lägre än arbetslösheten i . har en arbetslöshet som är i det närmaste lika hög eller lite högre än i . hade en arbetslöshet som låg väsentligt lägre än . gör nu bedömningen att kommer att ha samma arbetslöshetsnivå som övriga . Ungdomsarbetslösheten är en av de högsta i . Vi har redan en arbetslöshet som är . 400 000 människor saknar jobb, och antalet arbetslösa väntas växa. Sysselsättningen, hur är det med den? Den är väsentligt lägre än . Enligt faller nu sysselsättningsgraden väsentligt i samtliga åldersgrupper, mest bland de unga. kommer också tecknen på att allt fler arbetslösa riskerar att slås ut permanent. Särskilt oroande är att långtidsarbetslösheten nästan har fördubblats . Men de som är anhängare av politiken måste ändå kunna hävda att man någonstans kan se att förvärvsavdrag, försämrad a-kassa och försämrad sjukförsäkring gör att allt fler vill arbeta. Någonstans måste det väl synas? Nej, verkligheten är en annan. Andelen som tillhör arbetskraften är inte högre, utan sjunkande jämfört . Allt fler lämnar nu arbetskraften. Det betyder minskad sysselsättning och att färre ska försörja fler. Jämviktsarbetslösheten då, det som utnämnde till sitt viktigaste mål? Det var jämviktsarbetslösheten han skulle sänka, det vill säga den långsiktiga arbetslösheten, den arbetslöshet som vi kan nå under nästa högkonjunktur. Den sjönk när Socialdemokraterna satt i regeringen. stiger den och . Så är det med det centrala målet för . Det som händer är att fler arbetslösa slutar söka jobb och hellre lämnar arbetskraften. Det som händer är att den breda arbetslösheten det som definierade som utanförskapet växer. För oss i Socialdemokraterna är uppgifterna inför nästa mandatperiod mycket stora och ansvarsfulla. För det första är risken stor att arbetslösheten biter sig fast på mycket höga nivåer. En av tre av de arbetslösa riskerar att slås ut permanent. Varje arbetad timme behövs. Vi har inte råd att slösa med människors vilja till arbete. För det andra måste välfärdens kvalitet och långsiktiga finansiering säkras. Vi har en åldrande befolkning. De demografiska förändringarna sätter allting på sin spets. Arbete är en förutsättning för välfärden. Varje arbetad timme bidrar till välfärdens finansiering. För det tredje handlar det om att ska konkurrera med kunskap och kompetens, inte med låga löner. Den oroväckande tendensen till en allt lägre produktivitet i näringslivet måste brytas. Det är kunskap, kreativitet och innovationer som är framtid, inte att pressa lönerna för vanligt folk. Vårt mål är att ta tillbaka till den europeiska toppen. Då behövs varje arbetad timme. Den globala krisen har slagit mot alla länder. har utmärkt sig som ett land med en modell där alla delar bördorna till följd av globala kriser. Det kontraktet har den borgerliga regeringen brutit. ska var och en själv bära sin börda. Ungdomarna är ett exempel. Vi har historiskt mycket stora ungdomskullar. Men regeringen har valt att stänga dörrarna för dessa ungdomar. Möjligheterna till utbildning har försämrats. Billig förvaring är modellen när man möter arbetslös ungdom detta i stället för arbete, praktik och utbildning. I när arbetslösheten överstiger 400 000 personer är det försämrad a-kassa och försämrad omställning som gäller. Det får nu dramatiska konsekvenser. Många av de metallarbetare som förlorat jobbet inom industrin är det nu 80 000 personer som fått lämna jobbet får nu en ersättning från a-kassan som är hälften av den gamla lönen. Möjligheterna till omskolning och utbildning har inskränkts. krävs det en ny politik. Utmaningarna är stora. Men vi har erfarenhet av att ta ur kriser, för vi har gjort det . Det gör man genom att hålla fast vid och utveckla den svenska modellen. Där bygger man broar mellan de gamla jobben och de nya jobben. Tillsammans med och kommer vi att ta ur krisen också . Då är målet full sysselsättning, och då krävs det breda insatser. Det som skapar jobb måste prioriteras. Den svenska modellen med skyldigheter och rättigheter måste stärkas. har byggt hela välståndet genom att vara öppet för global konkurrens och global handel. Vi har en fackföreningsrörelse som har välkomnat den strukturomvandlingen. Det har den gjort just därför att vi har en modell där man inte står ensam när strukturomvandlingen stenhårt slår mot enskilda orter och enskilda individer. Men den modellen river ni ned, med syftet att pressa ned lönerna och att få en lägre anslutningsgrad till facket och större inkomstklyftor. Det som då händer är att blir mer räddhågset. Man blir rädd för strukturförändringar. blir mer av ett genomsnittligt europeiskt land som blir protektionistiskt i stället för att vara ett frihandelsvänligt land där också fackföreningsrörelsen vill ha frihandel. Hela tjänar på en politik för frihandel och global konkurrens. Således måste vi dela på konsekvenserna och bördorna när strukturomvandlingen slår till, när företag och branscher sveps bort och när enskilda människors försörjning sveps bort. Nästa mandatperiod måste präglas av en ekonomisk politik där det investeras i de löntagare som drabbas av strukturomvandlingen så att man får jobb inom en ny bransch ofta i en växande tjänstesektor och kanske på en ny plats och med nya, högre kunskapskrav. Vi vill investera i ett brett kunskapslyft. Det är nödvändigt för att människor inte permanent ska slås ut. Vi vill omskola människor så att de får en chans att ta jobb i de nya branscher som växer fram. Vi föreslår därför 50 000 fler platser inom vuxenutbildning, yrkesutbildning och högskola. Därmed står människor rustade när konjunkturen vänder. Unga arbetslösa ska inte behöva vänta på att få en förvaringsplats. De ska i stället direkt ha praktik, jobb eller utbildning om Arbetsförmedlingen gör bedömningen att de behöver det. Den som saknar en fullgjord gymnasieutbildning ska på en gång få en chans till en sådan. Vi vill också satsa på lärlingsplatser. För de arbetsgivare som anställer en arbetslös vill vi avskaffa arbetsgivaravgiften. Fler unga ska få möjlighet till akademisk utbildning. Omställningen måste också underlättas. En fungerande a-kassa är där helt nödvändig. Ingenjörer, undersköterskor och industriarbetare ska ha skydd i a-kassan vid arbetslöshet. Kostnaden för medlemskap ska sänkas så att fler kommer med. Taket måste höjas så att tryggheten ökar och ersättningsnivån förbättras så att människor inte riskerar att hamna i fattigdom vid kortvarig arbetslöshet. Det är i de små företagen som framtidens jobb kommer fram. Vi vill underlätta för entreprenörer att starta företag och att anställa, expandera och exportera. Det gör vi genom att införa ett riskkapitalavdrag, genom att tillföra riskkapitalmedel via till en riskkapitalfond och genom att sänka skatten för entreprenörer vid den första anställningen. Vi vill satsa på framtidens jobb genom att investera i en starkare infrastruktur och bygga mer klimatsmart. Det handlar om vägar och järnvägar och om att renovera och bygga om miljonprogramsområdena och göra dessa mer energieffektiva. En stark solidarisk välfärd är en av pelarna i den svenska modellen. Regeringen själv bedömer att 60 000 jobb försvinner i välfärdssektorn åren 20082011. I går rapporterade SCB att har redan nu 30 000 personer fått lämna kommunerna. krävs det långsiktiga och tydliga besked. Vården och barnens skola går före ofinansierade skattesänkningar! Det måste bli ett slut på att skyffla över kostnader från staten till kommunerna. Om vi ska ta ur krisen måste alla hjälpas åt. Vi måste få underskott att bli överskott. Vi måste ha utgiftstak och överskottsmål som styråror i den ekonomiska politiken. Vill man ha en bra välfärd finns det inte utrymme för gigantiska ofinansierade skattesänkningar. De som har stora förmögenheter och höga inkomster måste vara med och bidra. Det ska löna sig att arbeta. Men, , det ska också löna sig att ha arbetat. Att pensionärer ska straffbeskattas och att regeringen som ett svar på pensionärernas ilska ökar straffbeskattningen och klyftan i förhållande till löntagarna är, tycker vi, djupt omoraliskt. I vår budget lägger vi fram konkreta förslag om att halvera klyftan mellan den skatt som en löntagare betalar och den skatt som en pensionär betalar. Vi kommer inte att ge oss förrän pension och lön beskattas lika. behövs det, fru talman, en ny färdriktning med investeringar i kunskap, och i trygghet och välfärd. Arbetslinjen måste återupprättas. Vi måste ta vägen bort från ett allt större utanförskap och i stället få in allt fler i arbete. Vi måste komma bort från ett ökat socialbidragsberoende. Allt fler måste försörja sig på eget arbete. Skattesänkningar på lånade pengar måste bytas mot investeringar i sjukvård, skola och framtidens jobb. 3 (): har prioriterat jobben, jobben och återigen jobben. Vårt budgetförslag ger 70 000 nya jobb och drygt 20 000 reguljära utbildningsplatser, det vill säga: Vi får drygt 90 000 fler i reguljär sysselsättning detta alltså . För att kunna prioritera jobben har vi skjutit på reformer och dragit ned på reformer som inte leder till nya jobb. Genom att använda våra resurser samhällsekonomiskt effektivt skapar vi både fler jobb och en ökad jämlikhet jobben först, sedan jobben och återigen jobben. Regeringen har i stället prioriterat skattesänkningar, skattesänkningar och återigen skattesänkningar. Inte ens de stora underskott som regeringen har skapat genom sina skattesänkningar avhåller den , mitt i krisen, från att låna till nya detta trots att allt skulle bli så annorlunda med de nya . skrev finansminister och statsminister på att de gamla hade varit både orättvisa och oansvariga. Med de nya skulle det bli andra bullar. De skulle vara både ansvarsfulla och rättvisa. Men, fru talman, de gamla fördelade sina skattesänkningar så att den halva med högsta inkomsterna fick av skattesänkningarna. Den halva med lägsta inkomsterna fick . Men hur blev det sedan när de nya kom till makten och fick chansen att genomföra den mer ansvarsfulla och rättvisa politiken? Jo, den halva med högsta inkomsterna fick av skattesänkningarna. Den halva med lägsta inkomsterna fick . De nya är alltså både mer orättvisa och mer oansvariga än de gamla , så det är väl egentligen bara att konstatera: En moderat, oavsett gammal eller ny, är alltid en moderat, och skattesänkningar för de redan rika går alltid först, oavsett konsekvenser. Men prioriterar faktiskt en bättre kvalitet i välfärden före sänkt skatt. säger till och med: Höj skatten om det behövs! Detta visar en undersökning från Kommuner och Landsting. Det är en indikation på hur viktig välfärdssektorn är i våra liv, framför allt för oss kvinnor. prioriterar välfärden och föreslår därför ett extrastöd till kommunerna på 10 miljarder . Det motsvarar 20 000 välfärdsarbetare, lågt räknat. Vi föreslår också ytterligare satsningar på 35 miljarder. Det är just de åren de stora problemen och underskotten kommer för kommunsektorn. Våra stöd är till hälften krisstöd och till hälften permanenta. På så sätt tvingas inte kommunerna till neddragningar som förvärrar krisen, utan de kan behålla sina lärare, vårdbiträden, sjuksköterskor och socialsekreterare. Kommunen kan till och med anställa fler och på så vis förbättra kvaliteten i , dagisgruppernas storlek och elevernas studieresultat som den motverkar krisen genom att skapa fler jobb och på så vis minska arbetslösheten. Det är en kassaskåpssäker investering, en mycket träffsäker och effektiv sådan, som kommunerna får långsiktiga planeringsförutsättningar. Vi föreslår också ett investeringsstöd till kommunsektorn. Om kommunerna tvingas skjuta på eller dra in planerade investeringar bidrar det enbart till att förvärra krisen. Vi avsätter därför 8 miljarder till ett tillfälligt investeringsstöd en 20-procentig statlig medfinansiering där tillgänglighetssatsningar och energieffektiviseringar särskilt prioriteras. Det skapar 12 000 nya jobb som nödvändiga investeringar i skolor, idrottsanläggningar och äldreboenden blir av. Vi prioriterar investeringar i välfärden och jobben. Jobb ger välfärd, och välfärd ger jobb. Mitt i finanskrisen och sviterna av kapitalismens härjningar lämnar dock regeringen kommunerna åt sitt öde. Den till och med övervältrar kostnader på kommunerna regeringen räknar med att socialbidragskostnaderna ökar . Det är för att regeringen har försämrat både a-kassan och sjukförsäkringen. Enligt en enkät som Ekot har gjort kommer två tredjedelar av de extra pengar som regeringen skjuter till åt kommunerna att gå till just ökade socialbidragskostnader. Regeringen övervältrar också statliga investeringskostnader på kommunsektorn till en summa på 30 miljarder . Det är nästan samma summa som samtliga landsting och kommuner investerar . Man väljer till och med att frysa statsbidragen till kommunsektorn . beräknas 20 000 jobb försvinna i kommunsektorn. Regeringen räknar själv med att 60 000 jobb kommer att försvinna i välfärden , och då har de inte räknat de 18 000 som försvann . Många elever mister sina lärare, klasserna blir större och studieresultaten därmed sämre. Barnen på förskolan mister sin fröken och barngrupperna blir än större. De gamla får sämre hemtjänst och därmed ett otryggare liv, den sjuka får vänta lite längre i sjukhuskorridoren och de underbetalda välfärdsarbetarna får fortsätta att vara underbetalda. Detta är konsekvenserna av att skattesänkningar ständigt prioriteras: De välbehövliga välfärdsarbetarna och de som är i behov av deras tjänster offras på skattesänkningarnas altare. kanske vän av ordning säger: Ja, men regeringen går ju in med extra pengar . Och visst, det är bra. Men kan det ha att göra med att det är valår, tro? Pengarna dras nämligen tillbaka året då kommunsektorn står inför gigantiska problem. Det saknas 14 miljarder enbart för att möta de demografiska behoven. Då drar regeringen bort sitt stöd till kommunsektorn året efter valet. Året efter valet plingar det inte en liten klocka där? Vi står inför en generationsväxling på arbetsmarknaden. går 130 000 offentliganställda i pension, och även andra branscher kommer att stå inför liknande utmaningar. har vi en otroligt hög ungdomsarbetslöshet. Vi menar att det är dags för en generationsväxling på arbetsmarknaden och att staten därför borde ta initiativ till ett trepartssamtal, det vill säga med parterna på arbetsmarknaden. Det ska göras för att inleda den nödvändiga omställningen där parterna i sin tur kan komma överens om vilka insatser som behövs och hur och vem som ska ansvara för vad. Som en del i detta föreslår vi ett Kunskapslyft 2.0. Arbetsförmedlingen räknar med 130 000 arbetslösa som enbart har grundskoleutbildning . Tanken med 2.0 är just att möta denna grupp. Det är ett utbildningsprogram med 10 000 platser för långtidsarbetslösa på folkhögskolor och komvux. De får chans att läsa in såväl grundskole- som gymnasiebetyg med en ersättning motsvarande studiemedel, som inte behöver betalas tillbaka. Vi föreslår också ett omsorgslyft för såväl äldre- som handikappomsorgen. En fjärdedel av de anställda i äldreomsorgen har inte adekvat yrkesutbildning för sitt jobb. Vi föreslår därför att de får genomgå en sådan utbildning, som 5 000 av de ungdomar som går omvårdnadsutbildningen får chansen till ett utbildningsvikariat. Det ger både kvalitet och fler jobb. Jobb ger välfärd, och välfärd ger jobb. Vi i det rödgröna samarbetet har också en gemensam satsning som vi kallar Ge alla unga en chans. Det omfattar bland annat ett utbildningslyft där vi skapar möjligheter för unga som kommer att lämna gymnasiet utan fullständiga betyg. Det är 120 000 ungdomar som beräknas lämna gymnasieskolan på det sättet. Vi erbjuder dem 10 000 platser på komvux och folkhögskolor. Dessutom föreslår vi en satsning på lärlingsplatser, traineeplatser, anställningsstöd och olika former av utbildningssatsningar. Detta paket motsvarar . Vi menar att vi måste ge alla unga en chans i morgondagens . Vi måste skapa framtidstro, och vi måste skapa förutsättningar för varje människa att delta i samhällsbygget. behöver som många andra länder satsa på klimatinvesteringar, ett klimatlyft för nya gröna jobb. På så vis kan vi vidareutveckla landets industriproduktion till att bli världsledande på området. Det kräver ett samhälleligt ansvar, och det behövs samhällsnyttiga investeringar. Det handlar bland annat om en utbyggnad av järnvägsinvesteringar för att nå Klimatberedningens mål på 50 procents ökad järnvägskapacitet. Det är ett mål som alla partier i Klimatberedningen var överens om men som sedan tyvärr har avvisat. Vår satsning på järnvägsinvesteringar ger 12 000 jobb . Det handlar bland annat om att investera i ökat banunderhåll för att minska tågförseningarna. Vi vill att fler ska kunna välja tåget, och därför föreslår vi även att avkastningskravet på SJ slopas. Vi menar också att det behövs satsningar på kollektivtrafiken såväl i stad som på landsbygd. Fler ska kunna välja buss i stället för bil. Dessutom föreslår vi en storsatsning på vindkraft med branschprogram, vindpilotstöd och ett mellanstatligt samarbete kring för en storskalig havsvindkraftpark. På så sätt skapar vi även förutsättningar för en inhemsk vindkraftsindustri. Vi behöver också bygga bostäder i . har den lägsta nybyggnationen i . Vi vill därför införa ett investeringsstöd på 4 miljarder . Det skapar jobb och ger möjligheter att bygga klimatsmart. Vi föreslår också, tillsammans med Socialdemokraterna och , ett ROT-program för allmännyttan. Det är ett program som skapar möjligheter till energieffektiviseringar och nya jobb. Jag kommer också att ta upp skattepolitiken. har rört sig på skatteområdet. Med vår ekonomiska politik ökar både tryggheten och inkomsterna för många. Enligt får de sex grupper som har lägst inkomst högre inkomster med vår politik än med regeringens. Kvinnors inkomster ökar mer än mäns. Det är inte att undra på vi stärker och förbättrar inkomstförsäkringarna kraftigt, det vill säga sjukförsäkringen och a-kassan. Vi har också som enda parti likformigheten som grund i vårt skatteförslag.