prot · GX0937 · 2009-11-25 00:00:00 — Men för att tydliggöra det här med extern finansiering kan jag säga att vi från oppositionen inte på något sätt har motsatt oss att också får extern finansiering. Precis som underströk i sitt anförande tycker vi att det är positivt. Men vi ser också begränsningarna för . ska kunna ha sitt oberoende och vara trovärdig i sin roll när man diskuterar freds- och nedrustningsfrågor internationellt. Då ser vi att deras möjlighet att få extern finansiering är begränsad. Man kan inte vända sig till stora delar av näringslivet. Det finns en lång rad stater som man inte heller kan vända sig till därför att det skulle skada organisationens trovärdighet. Det är möjligt att jag återigen inte riktigt förstår vad avser. Men man jämför en finansiering från som är en alliansfri stat som inte har varit i krig möjligtvis är vi det nu i ; det kan diskuteras med en finansiering från , en auktoritär stat som på inget sätt är alliansfri och som under sin moderna tid har bedrivit en lång rad anfallskrig. Kan man inte se skillnaden på finansieringen från dessa två källor? inser nog själv det orimliga i att göra den jämförelsen. Det mest olyckliga i hela den här historien handlar inte om utan om vilken signal den borgerliga regeringen skickar ut i nedrustningsfrågor. Man har systematiskt visat ett totalt ointresse för just nedrustningsfrågor. Det här är bara en punkt på en väldigt lång lista. Man har aktivt valt att nedprioritera alla frågor som har handlat om fredsforskning, nedrustning och nedrustningsinitiativ. Jag tycker att det exempel som jag tog upp i mitt anförande om klustervapen kanske är det allra mest talande exemplet på den pinsamma, som jag tycker, politiken från den borgerliga alliansen när det gäller just nedrustningsfrågorna. 85 () replik: Diskussionen om klustervapen får vi väl föra i samband med ett annat betänkande. Några ord om extern finansiering. Detta är ju underbart. Vi verkar vara helt överens. Externfinansiering är bra. Men då är frågan vilken procentnivå den ska ligga på. Ska den ligga på , , , eller ? har en extern finansiering på . Vi tycker inte att det är anmärkningsvärt högt. nämner anslag från näringslivet. Ja, men borde begripa att man kan få anslag från fler håll än från näringslivet. I själva verket finns det en rad olika aktörer som bistår med medel till forskning, till exempel och bara för att nämna två. Glöm inte bort dem! Ett annat argument som förtjänas att ta fram är bilden av oberoende. Jag vänder mig mot synsättet att pengar från staten innebär ett oberoende. Jag vill mena att det också är en form av beroende. När det gäller uppfattar Vänstern inte att det är ett problem, för den svenska staten är inte en korrupt diktatorisk stat. Det är en stat som bygger på demokratiska principer och mänskliga rättigheter. Men man kan vara beroende av en god stat likaväl som av en ond stat. Man får inte glömma den biten. En av de viktigaste poängerna att slå fast är att beroende aldrig är bra för någon form av kreativitet eller forskning. Beroendet för ligger på i förhållande till staten. Vi tror att det är bra att man kan söka pengar till från andra än svenska staten. Vi tror att det är bra i alla avseenden. 86 (): skrevs ett av de mörkaste kapitlen i mänsklighetens historia. öppnades utrotningslägret portar av . Omvärlden tvingades se vad av nazistiskt styre hade åstadkommit. Sex miljoner judar mötte sina öden i nazisternas dödsläger. Två miljoner polacker avrättades. Hundratusentals funktionshindrade, romer och homosexuella dödades. Att aldrig glömma detta massutrotningsläger förpliktigar politiskt. är största skam. På samma sätt som vi inte får tveka att fördöma nutidens folkmord måste vi bevara som minnesplats. Det är därför glädjande att alliansregeringen i just detta betänkande har valt att lyssna på kloka motionärer och tilldelat medel via budgeten till att ska bevaras. Utgiftsområdet Internationell samverkan består av elva anslag och omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Det kan låta tekniskt, men det handlar ytterst om mänsklighetens överlevnad. Internationellt samarbete gör rikare, vår omvärld tryggare och ger oss möjligheten att lösa gränsöverskridande problem. Fred, miljö, trygghet och tillväxt klarar vi bättre med samarbete än utan. Den demokratiska freden, det vill säga uppfattningen att demokratiska länder inte för krig med varandra är förmodligen den bäst underbyggda teori som finns inom samhällsvetenskapen. Att skapa demokrati genom konflikthantering och förebyggande arbete är modern säkerhetspolitik. Svenska folket gillar också internationellt samarbete. Man kan påminna sig om denna dag att vi bara har ett parti kvar i riksdag, , som inte vill att vi ska vara med och vara aktiva i den europeiska unionen. Det är kanske den viktigaste institutionen globalt för att främja fred och frihet. Man kan också konstatera att EU-samarbetet aldrig har haft ett större stöd bland det svenska folket. Undersökningar visar att sju av tio svenskar ser vårt EU-medlemskap som självklart, och nio av tio vill att aktivt arbetar för att utveckla den europeiska unionen. Jag är glad över att regeringen i detta betänkande har satsat på ökat samarbete inom . Fyra nya blev EU-medlemmar 2004 vid utvidgningen. Fler än 100 miljoner människor lever och verkar i . Då , , och blev EU-medlemmar blev hela unionens innanhav. Före kunde resenärer ta sig från till utan pass. Den fria rörligheten gick i graven när krigets skyttegravar grävdes i . Den europeiska unionen jobbar för att återinföra den fria rörlighet som en gång fanns på vår kontinent. Östersjöstrategin är ett exempel på den starka kraft som finns i det europeiska samarbetet. Jag tänkte avsluta kort om som de föregående talarna lyfte upp från sina respektive perspektiv. Det är bra att betona att det finns privata entreprenörer som är mycket aktiva i den globala kampen för nedrustning. En av de största mecenaterna och donatorerna för tillfället när det gäller nedrustning globalt är den amerikanska multikapitalisten som en gång startade CNN. Han är nog den enskilda individ som ger mest och kanske till och med mer pengar än många organisationer och stiftelser för att bekämpa spridningen av farliga vapen och främja nedrustningen. 87 (): Internationell samverkan är ett oerhört viktigt område naturligtvis som vi ska avsätta pengar till. Hela vårt samhälle står inför mycket stora utmaningar . Det är aktuella utmaningar, och det är framtida utmaningar av mycket stor klass. Vad har då dessa utmaningar gemensamt? Enligt mitt förmenande, och jag tror vi kan vara ganska överens om det, handlar det om internationella utmaningar. Problemen som kommer över oss kommer globalt och internationellt. Vi lever i en internationell finanskris. Vi inser att det kommer en internationell lågkonjunktur. De flesta länder påverkas. Vi har nationsgränsöverskridande miljö- och naturfrågor. Klimatfrågan är internationell i högsta grad, och det är där vi löser den. Vi har migrationsproblemen. Det finns människor med skyddsbehov. Det kan också vara ekonomiskt motiverat för den enskilde att söka ett bättre liv. Det är internationella utmaningar för oss. Vi har säkerhetspolitiken. Vi sänder våra soldater och andra biståndsarbetare till andra länder för att lindra nöd. Vi har de ständigt pågående fattigdomsproblemen som i högsta grad är internationella och som vi måste lösa med internationella medel. Slutligen finns i min uppräkning här internationell brottslighet. Det är ett större problem för oss . Intensivare och mer omfattande internationell samverkan är det jag står och talar om. Det kräver effektivare relationer genom samarbete och kanske betydligt bättre institutioner i vår omvärld där vi kan samarbeta. Vi behöver gemensamma etiska koder. Det är stor brist på det. Vi behöver nya regleringar. Då tänker jag på finansvärlden. Det behövs etiska koder där också. Detta kräver ett stort personligt engagemang, och det kräver mycket kunskap. Kunskap måste inhämtas, och det kostar pengar. Det kräver samarbete, och det kräver naturligtvis samarbete under demokratiska former. Det tar tid. Det tar resurser. För detta krävs det ekonomiska resurser. Vi kristdemokrater förväntar oss att regeringen i kommande budgetar beaktar de ekonomiska resurser som vi behöver för att hantera just de här internationella problemen och på det sättet hantera vårt land och vår värld. Med detta som uttryck för att regeringen ska bevaka det här området särskilt, för att det behövs mer resurser, ber jag att få yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. 88 (): Jag vill bara säga några korta ord om . I den framlagda budgeten har regeringen valt att dra ned anslaget till med . Vi tycker det är djupt olyckligt, och jag vill erinra kammarens ledamöter om bakgrunden till och den stora betydelse som har. När man från utvärderade institut i världen kom faktiskt bland världens främsta och mest renommerade institut. Det tycker vi i sig självt visar att den långa historia och det fina arbete som man har gjort på har gjort att man har nått en internationell genomslagskraft. är nu kanske ett av främsta institut som ofta refereras till och som man ofta väljer att ha att göra med. Institutet har funnits . Det startades då dåvarande statsministern lade fram idén om att etablera ett visa respekt för att hade haft av obruten fred. Ambassadör fick uppgiften att ta fram ett förslag, och för exakt lade hon fram ett förslag som ledde fram till det som är . Det ingår i uppgifterna, som vi har hört här tidigare, att etablera forskning och lägga fram förslag om hur man undviker krig, vilka förutsättningar som krävs för en stabil fred och för fredliga lösningar på internationella konflikter. Detta är något som är högaktuellt när den ekonomiska krisen leder till sociala och politiska kriser som i sin tur leder till våld. Med detta vill jag ställa mig bakom vår gemensamma reservation. 89 () replik: Det är lite fånigt att förlänga en debatt som handlar om 6 miljoner, men jag kan inte låta bli. Det säger är glädjande men stöder faktiskt vår tes: Ett så framstående institut som , i själva verket i världsklass, har nog fler anslagsgivare att söka pengar från än bara på den svenska planhalvan. Opererar man internationellt och kan hävda sig internationellt kan man också söka pengar internationellt. Jag tror att vi med detta kan tillönska en god framtid, och vi tror att de kommer att lyckas väl i detta. 90 () replik: Med det sättet att resonera har tyvärr i så fall att se fram emot fortsatta neddragningar . Det brukar ofta vara så när moderater diskuterar verksamhet som på olika sätt är finansierade över skattsedeln: Man säger att pengarna inte behövs eller att de kan väl hitta pengar på annat håll. Så kan man resonera när man har mycket pengar, men saknar man pengar är 6 miljoner ganska mycket värda. Jag tycker nog att det är viktigt att vi står på oss. När det gäller vissa verksamheter som har en internationell genomslagskraft är det viktigt att vi från svenskt håll är de första att stödja dem. Det är viktigt att vi stöder och att vi stöder , som kanske ännu inte har nått samma internationella genomslagskraft, och det är viktigt att se till att vi är de främsta att backa upp dem. På det sättet skickar vi också en signal till andra länder att vi anser detta så pass viktigt att de också borde bidra till verksamheten. Drar sig ur olika former av verksamheter skickar det en signal att vi själva inte tycker att det är viktigt. 91 () replik: Vi drar oss inte ur det hela. Vi har faktiskt gett mer än vad de fick . Det vill jag tillägga och understryka. Egentligen kondenseras det här ned till en fråga om skattebetalarnas pengar. Vi är av den uppfattningen att om man kan finansiera något utanför budgeten, utan att använda skattebetalarnas pengar, så kan det vara att föredra. Det är ytterligare ett argument, förutom att det skapar mer oberoende och kreativitet. Vi har en viss mängd skattebetalarpengar att använda. Vi gör vissa prioriteringar, och om vi ser att ett institut som , som vi har all respekt för och tycker är ett mycket framstående och bra institut, kan finansiera sig på annat sätt kan vi tycka att det finns skäl att låta finansieringen gå utanför statsbudgeten och i stället använda statsbudgeten och skattebetalarnas pengar på sådant som vi tycker är mer angeläget. 92 () replik: Vad kan vara mer viktigt än att undvika konflikter i världen? Vad är mer välinvesterade pengar än att jobba fram idéer om att kunna få varaktig fred och jobba långsiktigt för att stabilitet kan upprätthållas i oroshärdar? Jag tror att det finns få områden där just skattepengar kan vara så väl investerade och som också har en direkt bäring på annan verksamhet som vi strax ska diskutera, nämligen bistånd och internationella relationer. Jag vill nog säga att har vi en verksamhet som är väl prövad och väl respekterad är det ett sådant område där vi inte känner att vi chansar med pengarna. Just forskning är ett av de områden där man löper minst risk för korruption enligt de internationella utvärderingar som är gjorda. kan gärna redovisa något annat, men så är det i alla fall. är en viktig del av de mekanismer vi har för att kunna sprida idéer och ett renommé som tar sin utgångspunkt i vår egen historia av fredlig samvaro med våra grannar, där vi i fredlighet har kunnat skiljas från unioner och annat. Jag vill alltså framhärda i att hävda att vår linje är en högst respektabel linje. Detta är ett bra sätt att använda skattemedel. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 18 § Internationellt bistånd Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2009/10:UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (prop. 2009/10:1 delvis, skr. 2008/09:189 och redog. 2009/10:RRS1). 93 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 1 och 11. är det 20-årsjubileum för . Vi kan blicka tillbaka på ett arbete som har varit väldigt framgångsrikt. Barnadödligheten har sjunkit, antalet barnäktenskap minskar i flera länder, könsstympningen minskar gradvis och fler barn går i skolan. Jag minns när jag under den första delen av 80-talet engagerade mig i , , här i . Då minns jag att man sade att dör 50 000 barn av orsaker som man skulle kunna undvika. Det handlade om barnsjukdomar, diarréer och annat. har man kommit en bra bit på väg. Som ni hörde här fortsätter arbetet med att jobba för barn i världen som kränks och exploateras. Kampen mot undernäring, dålig hälsa, mot våld och misshandel, utnyttjande och diskriminering fortsätter. Tyvärr är det alltför många barn som fortfarande lever under mycket knappa förhållanden. Men det har gjorts viktiga framsteg. Mer än 70 länder har anpassat sin lagstiftning till bestämmelser. Medvetenheten om barnens rättigheter har ökat markant runt om i världen, står det i State of the Worlds Children som lanserades med anledning av 20-årsfirande. Där står också att antalet barn som dör innan de fyller har minskat från omkring 12 ½ miljon 1990 till ungefär 8,8 miljoner 2008. fick 1,6 miljarder människor runt om i världen tillgång till rent vatten. av de yngre barnen börjar skolan, och andelen flickor bland de här barnen ökar. Det finns naturligtvis också bakslag. Enligt finns det fortfarande miljontals barn runt om i världen som kränks. Det handlar som har nämnts även om undernäring, dålig hälsa, misshandel och diskriminering. Alltför många barn förtrycks och förnedras . Självklart är detta oacceptabelt och en del av den globala kampen för en rättvisare värld. var jag engagerad i . Jag tänker ofta på mina erfarenheter i . var jag antingen volontär eller förtroendevald i organisationen och hade möjlighet att resa till många platser runt om i världen där det var väldigt tydligt vilken skillnad bistånd gör. i dessa tider, när vi ofta ifrågasätter biståndet, tänker jag på hur viktig den insats är som gör. Vi har varit ett av de länder som har kanaliserat mest bistånd via . har det varit så att de nordiska länderna tillsammans har stått för ungefär en fjärdedel av totala budget. Det är en organisation med väldigt lite administration, väldigt lite byråkrati, stor effektivitet, mycket folk ute på fältet och många lokalanställda men få människor som är utsända. Jag har tänkt på det när vi har diskuterat korruption, när vi har diskuterat missutnyttjat bistånd och den bild som ändå har spritt sig runt biståndet i . är vi dessutom inne i ett läge där den globala krisens efterföljder fortsätter att sätta avtryck, inte minst i utvecklingsländerna, därför att konsekvenserna faktiskt kommer att fortsätta bli värre och värre även i ett läge då finanskrisen börjar vända och den globala konjunkturen börjar vända åt rätt håll. Konsekvenserna kommer att kännas av ute i fält framåt. Oavsett vilken budget vi lägger fast nu stiger arbetslösheten. Det i sin tur leder till att vi får minskade skatteintäkter som i sin tur kanske ger avtryck 2011 och 2012 också på biståndet från svenskt håll. Det är viktigt att vi tar kampen mot misskötsel av skattemedel inom alla politikområden. Jag som socialdemokrat är ju en av de första att försvara att skattemedel ska användas rätt. Står man upp för att vi ska ha solidaritet över skattsedeln vill vi också att pengarna ska komma till rätt plats, oavsett om det sker i eller ute i världen. Det är inte meningen att pengar ska missutnyttjas. som jag tar den fajten och säger att pengarna ska användas korrekt är det självklart att man, om det uppdagas att pengar används felaktigt, ska se till att det får konsekvenser. Missutnyttjar man våra skattemedel är det en brottslig handling eller åtminstone en felaktig handling. Försnillar man medvetet eller bedriver korruption i någon form är det en brottslig handling. Självklart ska det anmälas. tycker jag ändå att debatten har fått en slagsida. Jag kommer ihåg hur det var när kom med sin rapport om hur Sida använder pengar genom enskilda organisationer. hörde jag statsminister , som jag hade hört uttala sig i biståndsfrågor, säga: Det har jag länge misstänkt. Det är klart att det sätter en form av bild på hur vi ska se på det här. Den debatten har vi kommit vidare från, men har andra ifrågasättanden av svenskt bistånd varit aktuella. har det framför allt handlat om , i alla fall . Ett av biståndsministerns favoritområden inom biståndet skulle jag nog vilja säga är att försöka hitta vägar för biståndet genom företagsamhet och genom att stödja företag samt att även försöka hitta varianter där man kan använda svenskt näringsliv som en del av biståndet. Det behöver inte vara fel i sak. Vi socialdemokrater står också bakom den formen av verksamhet som bedriver. Också vår tidigare regering var med om att öka anslagen till . När har granskat har slutsatserna blivit att man ser ett väldigt svagt samband mellan den verksamhet som bedriver och utvecklingsverksamhet, alltså just det som biståndsministern så ofta talat om , att det ska göra nytta, det ska göra skillnad och det ska ge resultat. Tittar man i Riksrevisionsrapporten om och samhällsuppdraget ser man att kritiken är tydlig på ett antal olika områden. Man måste precisera investeringarnas utvecklingseffekter och förbättra uppföljningen i linje med regeringens ägardirektiv, överväga i vilken utsträckning ska verka genom riskkapitalfonder och reflektera över huruvida faktiskt ska kanalisera pengar och medel genom skatteparadis. Detta är några av de slutsatser i som vi har tagit fasta på i vår reservation. För oss är det glasklart. Vi tycker inte att man ska använda skatteparadis. Vi tycker självklart att det är viktigt att ska kunna visa på att insatserna har en utvecklingseffekt. Varför ska vi annars fortsätta att öka anslagen till ? Det är vi till skillnad från regeringen inte beredda att göra. Det är egentligen märkligt att biståndsministern är beredd att tanka in ytterligare 100 miljoner när det inte är tydligt att verksamheten faktiskt når det resultat som biståndsministern önskar när det gäller utvecklingen. Vi är också kritiska och säger nej till att man använder skatteparadis. Jag skulle vilja passa på att fråga biståndsministern om biståndsministern tycker att det är lämpligt att vi använder skatteparadis för att kanalisera svenskt bistånd, må vara genom eller Sida i stort. Vi fick ytterligare ett exempel på hur agerar när grävde fram en historia rörande Swedmilk. Där gick man in med investeringar 2006. , 2009, har verksamheten gått i konkurs. Man lämnar då det här mejeriet som skulle skapa stor inkomstgenererande verksamhet för tusentals mjölkbönder i och där var en av de största ägarna. Det visade sig att företaget inte har haft någon styrelse. Ändå har varit antingen den näst största eller den tredje största ägaren, och vi har återkommande tankat in nya pengar. När företaget gick i konkurs gick med på att företaget såldes till en okänd amerikansk investerare, . Hans företag köpte Swedmilk för . Vi ska tänka på att detta företag delvis är uppbyggt med svenska skattebetalares pengar, och inte så lite heller. För fick han köpa företaget. har och lämnat . som var med och sålde det här företaget för har aldrig träffat . Swedmilk är vid konkursen skyldig två tusen makedonska bönder motsvarande . I det här fallet lämnar vi människor i större fattigdom än den vi fann dem i när vi kom dit. har klandrat det. Det har grävts fram historier om hur arbetar. Ändå ska det tankas in 100 nya miljoner, och vi har ännu inte fått klarhet i hur det står till med skatteparadisen. Jag vill bara kort beröra ett antal andra områden, för tiden har gått. Vi konstaterar vidare att regeringen fortsätter att ligga på en mycket hög nivå när det gäller avräkningar från biståndet. handlar det om , vilket är oroväckande och en stigande trend. Det är någonting som borde föranleda alla oss politiska partier att reflektera över hur mycket av vårt bistånd som vi ska kanalisera på annat sätt än just till fattigdomsbekämpning. Det är en debatt som vi också måste ta inom socialdemokratin. Den möjligheten finns enligt internationella regelverk. Vi motsätter oss inte att man gör sådana här avräkningar i enlighet med de internationella regelverken. Däremot bör varje parti, också mitt eget, ta diskussionen om hur långt vi ska gå när vi vet att huvuddelen av internationellt bistånd inte går till dess huvudmålsättning, nämligen fattigdomsbekämpning. Vi motsätter oss också de överföringar som regeringen gör mellan UD och myndigheten för samhällsberedskap, och vi är väl medvetna om den hårda debatt som varit mellan departementen. Principiellt motsätter vi oss sådana här överföringar. Det är något som /Dac har varnat för. Vi satsar mer på konflikthantering, medling och fredsarbete, för vi vet att svåra tider som brukar generera mer konflikter. Ekonomisk kris leder till social kris, som leder till politisk kris, som i sin tur ibland kan leda till väpnad konflikt. har genom sin utrikes- och utvecklingspolitik byggt upp en stor trovärdighet. har roll efterfrågats i olika sammanhang. Men vi har inte haft vare sig resurser, organisation eller kunskap för att ta oss an flera av de uppgifter där vi har ombetts att bistå. Vi socialdemokrater vill stärka arbetet för fred och säkerhet och göra en särskild satsning på medling, konflikthantering och förebyggande arbete. Jag har haft diskussioner med biståndsministern om att vi borde vara bättre på att lansera svenska kvinnor och män på olika befattningar på internationell nivå, för jag tror att det har ett mervärde att vi hörs i den internationella debatten. Jag vet att biståndsministern håller med mig, men jag vill också se action. Det här arbetet tycker jag att vi tillsammans ska föra. Det behövs fler , fler , fler och andra svenska personligheter i den internationella debatten. Kanske kan vi hoppas att blir en som tar upp facklan. Slutligen: Utvecklingspolitiken är betjänt av en saklig och korrekt debatt där utvärdering och analys bidrar till förbättrade strategier som driver politiken ytterligare framåt.