prot · GX0928 · 2009-11-12 00:00:00 — En sak är tillsynsreformen, som jag nämnde. En annan sak är den lex-Sarah-lagstiftning som vi nu kommer att förändra och lägga fram förslag om. Den handlar också om möjligheten att anmäla, även om jag hoppas att de flesta anmälningar faktiskt uppmuntras både i privat företagsamhet och i offentlig verksamhet. Vi vet att missförhållanden ibland tystas ned och att personal inte vågar anmäla. Jag hoppas att det ska finnas en sådan öppenhet att man vågar anmäla. Om det skulle vara så att man inte vågar ska man ha möjlighet att göra en anmälan utan att ange varifrån den kommer. Till och med det ska vara möjligt. Frågan om meddelarskydd utreddes under socialdemokratisk regering. Ni valde att inte göra något, för ni såg att det fanns komplikationer och svårigheter i den här frågan. Vi har gjort samma bedömning. 63 (): Jag har en fråga till utrikesministern. behandlar Lissabonfördragets tillämpning. Det är väl en bra dag att fråga om , som underlättas politiskt av att Lissabonfördraget snart träder i kraft. När tillträdde som ordförandeland visste nog alla att vi förespråkar den grundregel i EU som säger att intresserade länder som uppfyller våra krav ska kunna bli medlemmar. Men det har varit dålig fart på utvidgningen . förväntades sätta fart på den. Sedan fanns det de som var lite pessimistiska och undrade om det svenska ordförandeskapet skulle kunna få fart på utvidgningen. när vi får verktyg för ett större EU på plats, och det svenska ordförandeskapet har passerat halvtid, undrar jag förstås hur det går. Jag vill i första hand fråga om det turkiska arbetet. Inför att den turkiske Europaministern och förhandlaren kommer hit kan det vara bra att få senaste nytt om . 64 Utrikesminister (): Jag hade just tänkt att svara med att den turkiske Europaministern kommer hit för fortsatta diskussioner om detta, men jag blev något fallen i ämbetet i denna del. Låt mig då säga att utvidgningsprocessen fortsätter. Det har varit en del koncentration på västra där vi hoppas att vi har löst upp en del knutar mellan och . Vi har skickat den isländska ansökan vidare till kommissionen, och vi hoppas att kunna göra detsamma med den albanska. Vi arbetar med . Vi hade hoppats att det kunde gå snabbare fram med Bosnien, men där är motsättningarna inom landet ännu alltför stora. Sedan hoppas vi att göra ytterligare framsteg vad gäller . Vi är lite hoppfulla inför de Cypernförhandlingar som kommer att få stor långsiktig betydelse också för den turkiska anslutningsprocessen. 65 (): Tack så mycket för svaren! Däri snodde utrikesministern ingången till min följdfråga. Den skulle handla om . Jag noterar med glädje att de slovenska och kroatiska premiärministrarna var i om jag minns rätt och undertecknade en överenskommelse om den gränskonflikt som har blockerat ansökan. går det illvilliga rykten även om detta. Det är inte så färdigt som det låter. Jag skulle vilja be utrikesministern kommentera och förtydliga. Är vägen mer öppen för ? Jag har en följdfråga om . Är det något särskilt kapitel, till exempel miljökapitlet, som står närmast i tur att öppna, så att det går att förklara mer på vanlig svenska för vanliga människor vad förhandlingarna innebär och leder fram till? 66 Utrikesminister (): Det är alldeles riktigt att öppnandet av miljökapitlet är i fokus för våra diskussioner med , men vi diskuterar självfallet också en lång rad andra områden. Det här är intimt förknippat med den genomgripande reformprocess som pågår i . De är i färd med att ta nya viktiga steg i framför allt den viktiga kurdiska frågan. Vad gäller den kroatiska anslutningsförhandlingen ser jag inga hinder för denna mer än de hinder som kan ligga i att måste uppfylla de krav som ställs på ett antal av de kapitel som är föremål för förhandlingar. När det gäller gränskonflikten mellan och , som vi har ägnat åtskillig uppmärksamhet, har vi ett avtal som har undertecknats av bägge premiärministrarna. Men detta är föremål för ratifikationsprocesser i respektive parlament. I ett parlament är det som bekant så att oppositionspartier kan ställa till en förfärlig massa problem. Det är inte så att är unikt i detta sammanhang, utan detta fenomen föreligger också i denna del av . 67 (): Jag vill ställa en fråga till folkhälsominister . är nu mitt uppe i vaccineringen mot den nya influensan. Epidemin är allvarlig, men det verkar ändå vara en relativt ofarlig influensa jämfört med de influensavarianter vi måste vara beredda på. Regeringen har ett avtal med ett multinationellt läkemedelsföretag om att leverera vaccin till oss. Det har fungerat, visserligen med vissa förseningar men ändå tillfredsställande. Avtalet är hemligt. Så länge det inte finns någon stor brist på vaccin kommer nog avtalen att hållas. Men om det blir en riktigt allvarlig pandemi måste vi vara beredda på att vaccinet inte räcker. WHO har uppmanat världens länder att öka kapaciteten i vaccinproduktionen. Under den förra mandatperioden tog den dåvarande regeringen initiativ till ett projekt om svensk vaccintillverkning. Är det inte dags, , att börja planera svensk vaccintillverkning? 68 Statsrådet (): Först hoppas jag att vi är överens om att om vi i det läge som var då bestämt oss för att upprätta en svensk vaccinfabrik hade vi stått utan vaccin . Alla utländska och svenska experter avrådde oss från att göra det då eftersom det fanns en stor osäkerhet vad gäller tekniken. Det teknikskifte som alla väntade på då har inträffat precis . Det är fortfarande omgärdat av rätt stora svårigheter. Det var ett alldeles riktigt vägval vi gjorde då. Därmed inte sagt att frågan inte är värd att pröva igen för framtiden. Precis som antyder har den väg som vi valde med att sluta ett avtal med en stor leverantör visat sig ha hög leveranssäkerhet, även om det har varit en försening . Vi får vad vi har blivit lovade, och det har fungerat väl. Totalt har produktionskapaciteten i världen ökat dramatiskt, även om vi ser i händelse av en pandemi att vaccin fortfarande fattas. 69 (): Teknikskiftet har hänt . Det innebär att det är dags att börja planera för framtiden. Risken för en allvarlig pandemi är högst reell. Därför är det viktigt att garantera en säker vaccintillverkning. En svensk eller nordisk vaccinfabrik skulle givetvis kunna producera vacciner också för andra ändamål än för pandemier och säsongsinfluensa. En vaccintillverkning i skulle även innebära att många jobb skapas och att viktiga kompetenser inom läkemedelsområdet kan finnas kvar i landet. Jag menar också att på så sätt kan grundläggande säkerhetsfrågor skötas av allmänintresset, och de multinationella företagsjättarnas vinstintressen kan hållas utanför. 70 Statsrådet (): Vi har ingen kompetens för influensavaccintillverkning i det här landet. Det finns inget företag som har tillverkat influensavaccin i . Vi har vaccintillverkare, men inte på influensavaccinsidan. Det här är produktion som kräver stor kompetens. Vi hade hoppats att ett företag skulle vilja etablera sig i , men det var ingen som visade intresse när förfrågan gick ut. Det handlar alltså om att i så fall licenstillverka via ett annat företag. Som jag antydde omgärdas detta av en tuff godkännandeprocess. Det är anledningen till att vi valde en tillverkare som har lång erfarenhet och har en relativt stor tillverkningsenhet. Vi har sett att flera tillverkare har haft problem med godkännandeprocessen. Det är alltså ingen enkel tillverkning. Därför måste frågan prövas under noggranna betingelser, inte minst ur skattebetalarnas synvinkel. Hur är bästa sättet att få både leveranssäkerhet och god ekonomi vid en framtida pandemi? har den väg vi har valt visat sig vara den rätta. Tillgängligheten för funktionshindrade i kollektivtrafiken 71 (): I finns en lagstiftning som reglerar funktionshindrades rättigheter, , Americans with Disabilities Act. Här i riksdag har vi bestämt att funktionshindrade ska ha full tillgänglighet 2010, och det har vi gjort i partipolitisk enighet. tänkte jag ta upp frågan i förhållande till kollektivtrafiken och avregleringen. Ministern sade tidigare att syftet med avregleringen är att möta olika resenärers behov och att öka kundnöjdheten. Hur ser avregleringen av tågtrafiken ut i relation till de funktionshindrades rättigheter och vårt gemensamma mål att det ska finnas full tillgänglighet i kollektivtrafiken ? 72 Statsrådet (): Vi har ett pågående arbete i EU angående passagerares rättigheter i fråga om tågresor som ska träda i kraft . Vi hanterar nu dessa frågor inom busstrafiken. Sammantaget stärker allt detta alla passagerares rättigheter, specifikt de funktionshindrades rättigheter. 73 (): Det finns många synpunkter på SJ, men X2000 har åtminstone möjlighet att ta rullstolar. Men har fått rätt att köra mellan och , och där tar man inte emot rullstolar alls. Man har alltså minskat tillgängligheten. Man tar över huvud taget inte emot resenärer med funktionshinder som behöver rullstol. På förfrågan från dessa människor om varför de ska utestängas från kollektivtrafiken svarar att inte har några sådana krav. För övrigt kör med vagnar som är byggda , och därför finns det inte möjlighet att ta emot rullstolar. Ökar eller minskar detta tillgängligheten för människor med funktionshinder? 74 Statsrådet (): Sammantaget kommer naturligtvis ökad konkurrens och fler aktörer på våra järnvägar att skapa oerhört tydliga förutsättningar för att möta olika människors behov. Det kommer att få mycket tydligt genomslag, för att man möter olika människors behov. Vi kommer att få se olika service. Låt mig komma tillbaka till den konkreta frågeställningen. Via EU har vi mycket tydliga regler om passagerarnas rättigheter. Vi har antagit dem när det gäller rättigheterna på tåg, och vi kommer att fortsätta hantera busspassagerares rättigheter. Jag har förhoppningen att vi ska kunna sluta en överenskommelse också om det under det svenska ordförandeskapet. Det kommer att stärka de funktionshindrades rättigheter likaväl som alla andra passagerares rättigheter. 75 (): Jag vill rikta min fråga till socialförsäkringsminister . 54 000 människor når stupstocken . De kastas ut ur sjukförsäkringen inte för att de har blivit friska eller fått tillbaka arbetsförmågan utan för att en borgerlig regering och en borgerlig riksdagsmajoritet har bestämt att deras dagar är slut. Många människor är oroliga och kritiska. Därför ordnades här i en utfrågning om sjukförsäkringen och de förändringar som görs och om vad som ska hända med de människor som ställs i kön till Arbetsförmedlingen. Du som ansvarig minister valde att inte delta på den utfrågningen. Du valde att inte lyssna på de frågor som ställdes och att inte heller svara på dem. Därför ställer jag mina frågor . har gjort bedömningen att regeringen överskattar det antal sjuka människor som kommer att kunna gå tillbaka till arbete. Hur ser ministern på det? säger vidare att det kommer att bli stora glapp mellan utbetalningarna. Hur ska människor klara sig? 76 Statsrådet (): När jag blev minister var 770 000 personer långtidssjukskrivna eller förtidspensionerade. När de fick nej från till förlängd tidsbegränsad förtidspension, till långtidssjukskrivning eller till sjukpenning lämnades de ut i tomma intet. De lämnades utan aktivitet och utan rehabilitering. De allra flesta fick förtidspension med 64 procents ersättning. Det var dessutom ett sakligt skäl för uppsägning. Jag tycker att det var ett väldigt inhumant sätt att behandla människor. Därför gör vi nu i något alldeles unikt. Vi sammanför Arbetsförmedlingen och , precis som många har önskat, för att människor inte ska ramla utanför eller hamna mellan stolarna. Personer som når sjukskrivning och som har arbetsförmåga överlämnar vi till Arbetsförmedlingen. De som inte har det blir kvar i en förlängd sjukpenning. De som förs över till Arbetsförmedlingen ska få en introduktion utifrån vars och ens möjligheter. De får dessutom ersättning i form av aktivitetsstöd den möjligheten finns fortfarande eller genom en möjlighet att på mycket kort varsel komma in i a-kassan för att få ytterligare chans att sedan komma in i en jobb- och utvecklingsgaranti i ytterligare kanske . Det kommer att komma tillbaka personer till . bedömer att det är . Ja, men det är för dem som sjukförsäkringen är till. 77 (): Eftersom talmannen har lite svårt att hålla ordning i klassen ber jag allra ödmjukast att ministern ska svara på de frågor jag ställer. Självklart är det så att de människor som kan arbeta ska arbeta. Men var och en av oss kan bli sjuk. Vi kan drabbas av en arbetsskada. Då ska det finnas en trygghet och en reell möjlighet att komma tillbaka till arbete. Jag vill ha en generell sjukförsäkring med standardtrygghet och inkomstbortfallsprincip. Dessutom satsar vi mer än 1 miljard mer på rehabilitering än vad regeringen gör. Det jag vill komma tillbaka till är: Skippa snicksnacket! Ta ansvar för din politik och svara på mina frågor! hävdar att regeringen har överskattat det antal sjuka som långsiktigt kan återgå i arbete. Hur ser statsrådet på det? säger vidare att det kommer att bli glapp i utbetalningarna, stora glapp. Hur ska människor klara sig? 78 Statsrådet (): Regeringen satsar 1,6 miljarder på rehabilitering. Oppositionen har bett att jag ska utforma någon form av moratorium och låta alla personer vara kvar i sjukförsäkringen medan arbetslösheten stiger. Jag kan inte tycka att det är humant. I stället ser vi till att rusta personerna på ett bra och riktigt sätt utifrån vars och ens förmåga, om man har arbetsförmåga eller kan utveckla det. Den dag då högkonjunkturen kommer har också dessa personer redskap och muskler för att komma ut på arbetsmarknaden. Skulle vi, som Socialdemokraterna vill, fortsatt låsa in dessa personer i fem, tio eller sjukskrivning, som det var förut, så skulle de inte ha någon chans att komma ut på arbetsmarknaden den dag högkonjunkturen kommer. Avtalen mellan staten och 79 i (s): Min fråga går till kulturministern. Den gäller den förändring av relationen mellan staten och som skedde . Då slöts avtal i olika frågor, bland annat gällande kyrkoantikvarisk ersättning, tjänstledigheten för förtroendevalda och det övergripande ansvaret för vad som händer vid skiljandet av från staten. Utgångspunkten var att det inte skulle bli några försämringar för verksamheterna i . Avtalen löper ut under detta år. Det är bara fem kvar. Såvitt vi kan se har helhetsbedömningen och konsekvensanalyserna lyst med sin frånvaro. Min fråga till kulturministern är: Hur har ni från tänkt nu när avtalen löper ut? 80 Kulturminister (): Vi har haft ett antal dialoger med olika företrädare. Det har varit dialoger där även har deltagit. Den här frågan togs upp redan i slutet av . Det slöts då en form av överenskommelse om vad som skulle gälla , det vill säga fram till detta årsskifte. I detta låg bland annat en höjning av den kyrkoantikvariska ersättningen, det vill säga en ersättning för att kyrkorna ska kunna vårda såväl inventarier som fönster, tak och mycket annat som kanske annars riskerar att förstöras. Denna summa har räknats upp och uppgår nu till ca 460 miljoner , en summa som vi i budgeten föreslår också ska gälla för de kommande fem åren för att ge goda möjligheter att ha långsiktig planering. I samtalen har givetvis även länsstyrelserna och deltagit. 81 i (s): Jag tycker egentligen inte att man har tagit helhetsansvaret och gjort konsekvensanalyserna, kulturministern. Till detta som gäller kulturarvet kommer också frågan om beskattning av prästlönetillgångar. Kort kan vi säga att det handlar om ett slags system för utjämning mellan fattigare och rikare stift. Det kommer att försvinna , och vad innebär det? Det har inte gjorts någon analys av vad det innebär. Vi vet att kyrkans möjlighet att ta vara på vårt kulturarv kommer att minska, men vi vet inte vad som händer. Ingen har tagit reda på det. är detta ett avtal mellan staten och , men även andra instanser, exempelvis , är involverade i det hela. Kanske till och med borde vara involverad, men ingenting har hänt. Ingen har tagit ansvar för helhetsbedömningen. Ansvaret ligger på regeringen. kommer detta att diskuteras i kulturutskottet, i arbetsmarknadsutskottet och i . Varför har inte tagit ett helhetsansvar som ? 82 Kulturminister (): Jag måste säga att jag är lite förbryllad över frågeställning. ska vi diskutera kyrkoantikvariska frågor här i . Det måste ändå vara handlingar som har sett. Hela den här diskussionen har pågått . egen regering, Socialdemokraterna, var mycket aktiv i den diskussionen. Vi har ökat den del som ska gå till kyrkoantikvarisk ersättning. Men redan den förra regeringen sade att det fanns övergångsregler. Det gällde bland annat prästlönetillgångar. Det fanns aldrig några löften om att man skulle bli skattebefriad framöver för sina tillgångar, och kyrkan har rätt stora tillgångar. Jag förstår alltså inte riktigt frågan. Det här har diskuterats i utskottet. Det kommer att diskuteras i kammaren. Och det har inte utgått några löften tidigare om att skattebefrielsen skulle få finnas kvar. 83 FINN (): Jag har en fråga till statsrådet . Jag besökte en familj med ett barn som har ryggmärgsbråck. Arrangemanget anordnades av och Ungdomar, deras regionavdelning i . Vi fick då tillfälle att diskutera med familjen och företrädare för vad som stod högst upp på deras önskelista i fråga om prioriteringar i handikappolitiken från regeringens sida. Det var uppenbart att en koordinatorsfunktion som skulle kunna hjälpa familjerna att integrera de många kontakter och det stöd som familjer med handikappade barn behöver stod allra högst upp på deras önskelista. Min fråga till statsrådet är: Vad har hon och alliansregeringen för planer för att möta behovet hos familjer med handikappade barn av just en koordinator för att integrera de många samhällsstöd som familjer med handikappade barn behöver? 84 Statsrådet (): Tack för frågan! Jag har också haft åtskilliga möten med föräldrar till handikappade barn. Att få ett handikappat barn är naturligtvis någonting som ställer väldigt stora krav på föräldraskapet. Man blir samordnare i barnets liv. Man har många myndighetskontakter som man ska ge det här barnet både en god daglig omsorg och mycket hjälp. Det är för många föräldrar som får barn med stora funktionsnedsättningar ett gigantiskt arbete. Jag har fått höra ganska många dylika berättelser om hur den dagliga tillvaron är komplex, svåröverblickbar och kräver enorma insatser av föräldrar, så jag har stor förståelse för problematiken och har funderat ganska mycket över den. Utan att säga för mycket kan jag säga att detta är en fråga som vi på departementet tittar på just . Det finns funderingar kring hur ett stöd eventuellt skulle kunna gestalta sig. Men det är alldeles för tidigt att säga någonting om det, och det är naturligtvis någonting som måste utredas först. 85 FINN (): Tack så hemskt mycket, statsrådet, för denna klarsyn! Jag tycker att det är väldigt intressant och viktigt att departementet aktivt agerar och funderar över en sådan här lösning som är så varmt önskad av intresseorganisationen för handikappade barn och ungdomar. Alliansregeringen har redan sett till att få en lotsfunktion som fungerar i sjukvården. Man har i den aktuella budgetpropositionen också givit utökat stöd till personliga ombud för psykiatrins behov. Det ligger då väl i linje att resonera kring det som ministern och uppenbarligen departementet nu håller på med, nämligen koordinatorsfunktionen för familjer med handikappade barn. Min följdfråga är om ministern, som månar mycket om värdighet och stöd och respekt inte minst för äldre, kan tänka sig att också i den här processen se den här problematiken som just en värdighetsfråga. Det handlar om familjer som är hårt utsatta och har svårt att koordinera funktionen själva när det gäller allt det samhällsstöd som de behöver. 86 Statsrådet (): Egentligen är det en problematisk situation vi har hamnat i. Vi har byggt upp system som inte på ett naturligt sätt kontaktar varandra när det gäller en enskild person, vare sig det är en äldre eller ett barn med funktionsnedsättning. Man överbryggar inte det där som kan te sig som stora klyftor, utan det behöver inrättas särskilda lotsfunktioner som fungerar som bryggor. Tyvärr är det lite där vi är . Man kan naturligtvis fundera över bägge delar. Man kan fundera över att hitta bättre samarbetsfunktioner mellan olika myndigheter och olika vårdgivare men också naturligtvis se till att, i väntan på att vi får det på plats, fundera över de mer kortsiktiga lösningarna med samordnare och funktioner som kan hjälpa till på vägen. Det här är naturligtvis mycket av en värdighetsfråga. Den enskilde måste få uppleva en helhet när man behöver samhällets omsorg och tjänster. Det är det som vi nu försöker fundera över för att se om vi kan hjälpa till ytterligare. skulle jag vilja säga att vi funderar över den större frågan. Här måste det finnas bryggor på ett mer naturligt sätt mellan flera olika myndigheter. 87 HANS (): Jag vill rikta min fråga till infrastrukturministern. har en av världens bäst fungerande bilbesiktningsverksamheter. Det är bra kvalitet, hög tillgänglighet i hela landet och, om man jämför med andra länder, låga priser för bilisterna. Erfarenheterna från de länder där man har valt att avreglera den här verksamheten är förskräckande. Trots det väljer nu regeringen att lägga fram förslag om avreglering av bilprovningsverksamheten också i . Jag vill därför fråga infrastrukturministern: inte regeringen, när man nu ser vilka effekter det här har fått i exempelvis , tänka om och dra tillbaka detta minst sagt befängda förslag om att avreglera bilprovningsverksamheten i ? 88 Statsrådet (): Jag tror att det är ytterligare ett steg i att skapa bra förutsättningar för ytterligare aktörer att finnas på en marknad och därmed också erbjuda olika typer av service, eftersom människor har olika behov. Det handlar om tillgänglighet. Det handlar om ökat kvällsengagemang, lördagsverksamhet och så vidare. I det sammanhanget har också nuvarande mycket tydligt visat att man själv är intresserad av att ta sig an den här utmaningen. Man ser sig själv som en viktig aktör även fortsättningsvis och ser också att man har bra kompetens för att möta ytterligare konkurrens. Det är då med förvåning som jag lyssnar på Socialdemokraternas rädsla. Man beskriver ju inte någon rädsla, utan ser snarare det här som en utmaning att stärka just förutsättningarna för ökad kundfokusering. 89 HANS (): Det är frågan om vilket fokus man ska ha. Är det på företagen, eller är det på medborgarna, på konsumenterna? Erfarenheterna från , framför allt, talar sitt tydliga språk. Det har blivit ordentligt mycket dyrare att besikta bilen. Dessutom har antalet underkända fordon ökat kraftigt. Det kan lätt bli så när man överlåter myndighetsutövning till privata företag med vinstintressen, som har pengar att tjäna på att hitta fel på fordonen. En myndighetsutövning ska vara opartisk och inte grundas på vinstintressen, som jag ser det. Avregleringen av är säkert bra för de företag som är inne i branschen, som ser möjligheter att göra affärer. Men för bilisterna och för medborgarna är det här en klar försämring. Regeringen borde dra tillbaka detta förslag. 90 Statsrådet (): Det var bra att frågeställaren förtydligade sin oro. Uppenbarligen har frågeställaren inte läst propositionen. Där framgår nämligen tydligt att det är en mycket tydlig rollfördelning mellan myndighet och utförare, allt i syfte att just skapa mycket tydliga regelsystem. Vi har besiktningsorgan som utför besiktning av fordon, och de ska vara ackrediterade av Styrelsen för ackreditering. Det finns alltså ingen privat sammankoppling mellan utövare och den som ska kunna tjäna pengar på detta. Underkända fordon ska inte vara på våra vägar. Det kanske är en bra förutsättning, för att nå ökad trafiksäkerhet och färre döda, att underkända fordon inte ska vara på vägarna. Olika prissättningar får vi vara beredda på.