prot · GW09103 · 2009-04-21 00:00:00 — Efter valet fick vi en regeringsförklaring där det hette att förbudet mot att uppföra nya reaktorer kommer att bestå. Sedan ändrades detta i och med att tillsammans med övriga borgerliga partiledare gjorde en energiöverenskommelse som öppnade för tio nya kärnkraftverk i . Åter var det barn och barnbarn som stod i fokus. Det var för barns och barnbarns skull som det var viktigt att öppna för att kunna investera i tio nya kärnkraftverk. Då ska vi komma ihåg att detta görs i ett läge när vi har betydande energiöverskott i . spår att har ett energiöverskott på ungefär , sannolikt mer med tanke på den konjunktureffekt som vi har , sannolikt mer med tanke på de ambitiösa planer som finns från många partier på att investera i förnybar energi och göra energieffektiviseringar. Det är naturligtvis omöjligt att komma ifrån frågan: Vad är det som hände emellan? Varför denna omsvängning? Vad var det som så dramatiskt ändrade förutsättningarna och synen på att investera i ny kärnkraft ? Varför just tio nya kärnkraftverk? Vi ska veta att en ny reaktor som skulle byggas skulle ha väsentligt större kapacitet, kanske tre fyra gånger större kapacitet, än de reaktorer som finns på den svenska marknaden. Frågan ställs dessutom: När behöver de ersättas? Min grundläggande fråga är: Vad var det som fick och regeringen att ändra sig? Var det en kommande energibrist i eller litade ni inte på bedömningar? Eller var det någonting annat? Tror ni inte på era egna ambitioner att öka förnybar energi? Tror ni inte på förutsättningarna att för den skull kunna energieffektivisera? Framför allt: Vad innebär detta i den energimix vi har i ? När regeringen talar om de tre benen i energipolitiken kan man notera att det ena benet som regeringen talar om, kärnkraften, med tio nya reaktorer i så fall kommer att vara väsentligt mycket större än vad den varit tidigare med tanke på de kapacitetsökningar som finns tillgängliga. Hur ser den framtida energimixen ut med den argumentationen? Dessutom vill näringsministern ofta få det att framstå som att man ska satsa på förnybart, och med det som argument kommer inte kärnkraften att vara marknadsmässigt möjlig. Men det tog från att regeringen presenterade sina överenskommelser innan vd:n för statliga , . , var framme och talade om att de skulle sätta i gång och bygga och att det nu blev möjligt och troligt att de skulle kunna bygga kärnkraft. Uppenbarligen gör vd en annan bedömning än näringsministern när det gäller förutsättningar för att bygga ny kärnkraft. Då infinner sig frågan till näringsministern som en av dem som är ansvariga för de statliga bolagen: Är näringsministern beredd att agera om påbörjar förutsättningarna för att investera i ny kärnkraft i i ett läge där vi redan har ett betydande energiöverskott? Jag förväntar mig klargörande svar på detta och på hur näringsministern och ser på kärnkraften framöver. 27 PER (): Det här verkar kunna bli en väldigt spännande debatt. I en tidigare debatt som jag hade med näringsministern diskuterade vi kärnkraftens risker. Då verkade vi vara överens om att det finns stora risker med kärnkraften. När man läser det här svaret får man dock bilden av att näringsministern fullständigt har glömt bort allt vad kärnkraftens risker heter. Härdsmältan i är glömd. Det svåra reaktorhaveriet i Tjernobyl med de hemska konsekvenser som det fick i där ett stort område inte går att vistas i över huvud taget och de effekter det fick här i med påverkan på svamp, vilt och renkött som man tvingades slänga verkar inte spela någon roll över huvud taget. Den mycket allvarliga incidenten i Forsmark , som vi diskuterade i den tidigare debatten, när elförsörjningen till verket slogs ut och där ledande kärnkraftsexperter säger att vi var nära en svensk härdsmälta verkar heller inte spela någon roll. När det gäller de väldigt svåra miljö- och hälsoeffekter som det blir vid uranbrytningen i andra länder som vi är beroende av finns det en risk att en ökad och förlängd kärnkraftsanvändning i skulle leda till att vi får uranbrytning även i . Det verkar heller inte finnas med på ministerns karta. Problemet med avfallslagringen är inte löst. Det finns ingen plan som har antagits av riksdag och som vi är eniga om för hur vi ska ta hand om avfallet. Vi vet alltså inte hur man ska behandla detta enormt farliga avfall, bland det farligaste material som mänskligheten känner till. Ändå har och tillsammans med de övriga regeringspartierna ställt sig bakom en överenskommelse där man öppnar för ny kärnkraft. Jag måste säga att jag blir ganska upprörd när man kallar det för att förlänga kärnkraftsparentesen. Det är absolut inte någon förlängning av kärnkraftsparentesen det handlar om, utan man öppnar för nya kärnkraftverk som kan stå kvar för oöverskådlig tid. Det finns ingen bortre parentes, så att kalla det för att förlänga parenteser är bara att slå blå dunster i befolkningens ögon. Med tanke på alla de här problemen måste vi fråga oss varför har ändrat sig när det gäller kärnkraften i ett läge där vi faktiskt beräknas få ett kraftigt överskott på el. Vi pratar om redan till 2015, och man kommer att fortsätta att ha ett överskott efter det. Varför är det då så viktigt att nu öppna för att bygga ut ny kärnkraft? Dessutom kommer det till nya styrmedel, där regeringen vill öka ambitionerna när det gäller elcertifikatssystemet. Oppositionen har högre ambitioner och vill öka det ännu mer. Vi kan få massor med förnybar el som inte har de allvarliga miljö- och hälsokonsekvenser som kärnkraften har. Men det väljer man också att strunta i, för man har prioriterat möjligheten att bygga ut kärnkraften. har också enorma möjligheter att effektivisera energianvändningen. Vi använder dubbelt så mycket el per capita jämfört med . Vi ser att elanvändningen minskar med åtminstone om man lyssnar på energibranschen. Vi vet att det finns enormt stora möjligheter. Med hjälp av PFE-programmet som vänder sig till den tunga industrin har man redan hittat åtgärder för att minska energianvändningen med . Då har man bara börjat skrapa på ytan. Det finns mycket mer att göra. Frågan måste alltså gå tillbaka till . Om nu näringsministern hade velat ha en hållbar energiutveckling, där man varken behöver ha ökade koldioxidutsläpp eller ett ökat och förlängt beroende av kärnkraften, hade man kunnat få det. Det visade ju oppositionens reaktion på energiöverenskommelsen. Det hade gått att komma överens om en sådan utveckling med oppositionspartierna, men det ville inte . Ni prioriterade att få med de andra borgerliga partierna på en energiöverenskommelse som inte kommer att leda till en hållbar energiutveckling, och det gör mig djupt bedrövad. Då kan man inte säga att man gör det för barnens och barnbarnens skull, utan då gör man det för att man vill bevara makten. 28 (): Bara som en parentes inledningsvis: Jag tror att det var det första talet här i kammaren av en miljöpartist där jag inte hört ordet klimat eller klimathot nämnas. Det är ganska symtomatiskt, för det är nämligen klimathotet och det faktum att reaktorerna faller för åldersstrecket som är de två kanske viktigaste skälen till varför vi har fattat detta beslut om att släppa fram möjligheten att bygga tio nya reaktorer. Prognoser är alltid prognoser. Den här prognosen har fel på ett ställe. Den underskattar nämligen kraftigt efterfrågan på el från elbilsintroduktion och vid järnvägsutbyggnad . Det är ungefär tillsammans . Å andra sidan finns inte i prognosen så mycket energieffektivisering och utbyggnad av förnybar energi som vi från regeringssidan har beslutat om. De här två effekterna tar ungefär ut varandra. Vad jag vill säga med detta är att prognoser är väldigt svåra att göra, och just i den här prognosen är efterfrågan väldigt produktionsstyrd och efterfrågan på el är ganska skraltigt analyserad. När det gäller överskottet det talas om kommer det att finnas ett överskott, men det som är poängen i hela uppgörelsen är att överskottet försvinner reaktorerna börjar falla för åldersstrecket. Det som är problem för här är att det tar att projektera och bygga en reaktor. Det finns ytterligare ett problem, och det är att vi sannolikt inte kan bygga mer än en eller två reaktorer i . Vi har inte den tekniska kapaciteten eller byggkapaciteten för detta. ska vi veta att alla de reaktorer vi har byggdes under . Det innebär att och ytterligare framåt försvinner hälften av den svenska elproduktionen på ett bräde den som kommer från kärnkraften. Man måste alltså börja planera på ett tidigt stadium för hur man ska göra denna generationsväxling beträffande reaktorer. Man måste planera omgående. Ett annat skäl för att inte vänta för länge med att byta ut dessa reaktorer jag hör här på något sätt att man ska köra dem i botten är att grundkonstruktionen i moderna reaktorer är säkrare än i de reaktorer som redan finns. Man kan också sannolikt använda säkrare bränsle i form av torium. Det är också ett skäl till varför man ska byta ut reaktorerna mot nya reaktorer. Det finns en teknisk utveckling även på kärnteknikens område. Jag vill alltså understryka att det är väldigt viktigt att börja planeringen för en ny kärnkraft omgående. Som avslutning vill jag ge en illustration: Norr om finns Forsmarksreaktorerna. Produktionen där är exakt lika stor som förbrukning. Hur ska ni klara det utan ny kärnkraft? 29 (): Jag kunde inte låta bli att reagera på svaret, för jag tycker att det finns någon typ av motsättning i regeringens agerande när det gäller att bygga ny kärnkraft. Först och främst pekar näringsministern i svaret på att vi är på väg mot ett kraftigt elöverskott. prognoser pekar på att vi när vi närmar oss 2020 har ett elöverskott som nästan är i nivå med halva vårt kärnkraftsprogram. Det är lite konstigt. Om några av de äldsta kärnkraftverken skulle ramla ut av åldersskäl skulle vi ändå ha kvar ett rejält överskott av el på marknaden. Problemet uppstår först när de sista verken ska ut eller . Då kan det kanske bli bekymmer. Vad vet vi om det? Det beror naturligtvis på hur långt vi har kommit i satsningen på det förnybara. Varför denna brådska och börja ta ställning till något som skulle falla ut eller och därmed äventyra satsningen på utbyggnaden av det förnybara? Nog är det väl ett signalsystem när säger att man kommer att överväga att lämna in en ansökan om att få bygga ny kärnkraft. Det handlar då om pengar i storleksordningen 50 miljarder för ett nytt kärnkraftverk, förmodligen betydligt mer. De pengarna skulle vi få oerhört mycket förnybar energi för. Varför inte använda och försöka pressa fram ännu mer så att omställningen fram till 20352040 blir enklare? I regeringens agerande finner man den motsättningen att man äventyrar en utbyggnad av förnybar energi genom att nu släppa fram något som inte behövs, nämligen tillstånd för att bygga nya kärnkraftverk. 30 Näringsminister (): funderar över vad det är som gör att regeringen kommer fram med en klimat- och energiöverenskommelse. Jag tror inte att man behöver vara för att förstå att den här regeringen måste komma överens om klimat- och energipolitiken; man gör det på Europanivå också. Vi har drivit fram en klimat- och energiöverenskommelse på europeisk nivå för att styra mot en mer hållbar riktning. Det får som konsekvens att vi också i måste bestämma hur det ser ut när man har gjort en bördefördelning på EU-nivå. Det tror jag är rätt givet. Jag tror också att det är viktigt att ge besked, och jag tror att svensk fackföreningsrörelse, svenska företag och svenska konsumenter vill ha besked i energi- och klimatpolitiken. Vi kan också konstatera att vi har bråkat i den här frågan . och jag har väl inte varit mest överens i energifrågan. Men vi kan hitta en lösning där vi båda kan leva med den överenskommelse som vi nu har. har inte ändrat inställning i kärnkraftsfrågan, men vi kan leva med den lösning som vi nu har kommit fram till. och kan leva med de satsningar som vi nu gör på vindkraft, förnybart och på en omställning av hela transportsektorn. Det är det som en bra kompromiss i politik innebär. Den här överenskommelsen är den mest ambitiösa klimat- och energiöverenskommelsen i hela världen. får vi minska klimatutsläppen . Vi får hälften av vår energi från det förnybara. Vi ökar energieffektiviseringen . Vi ställer om transportsektorn och ser till att av det förnybara kommer därifrån. Vi ska ha en fossilfri fordonsflotta . Vi ska fasa ut oljeanvändningen ur uppvärmningssektorn till 2020. Vi har satt upp mycket ambitiösa mål. Om vi ser till de program vi har kommer det förnybara att komma först, tack vare styrmedel med elcertifikat och annat. Viktigt i uppgörelsen är att detta är upp till industrin. Det sker på marknadsmässiga villkor utan skattesubventioner. Man ställer också ökade krav på kärnkraftsindustrin. Som säger: När säkerheten ställer krav vilka är det då som finns där för att investera i ny kärnkraft? Vi ger möjligheten och vi ger de långsiktiga spelreglerna. Men vi ger likvärdiga spelregler för det förnybara tydligare genom att vi har elcertifikatssystem. Vi får en elbalans som innebär att vi har vattenkraft, kärnkraft och det nya förnybara i en bra mix i en situation som är bra för det svenska näringslivet. Den klimat- och energiöverenskommelse som vi har nått väcker uppmärksamhet i hela världen. Alla är otroligt imponerade över den uppgörelse vi har nått. Man säger att detta ger bra förutsättningar inför eftersom vi tar ledarskapet och visar att vi är beredda att ställa om. Det mest märkliga är: Vad vill oppositionen? Jag har lyssnat på oppositionen och försökt nå en överenskommelse. Alla som tror att det skulle vara enkelt att nå en överenskommelse med oppositionen kan jag ta ur den villfarelsen. När oppositionen kom till förhandlingarna var de inte ens överens sinsemellan. Att vill avveckla kärnkraften är alldeles uppenbart, men vad Socialdemokraterna vill i den här frågan är skrivet i stjärnorna. Jag tror att det vore bra för svensk industri och svensk fackföreningsrörelse om här kunde ge besked om Socialdemokraternas inställning till kärnkraften. Ni försöker vara offensiva genom att fråga mig, men ge besked till dem som vill ha det, nämligen alla som vill ha jobb framöver. 31 (): Tack för svaret, ! är det fascinerande att höra dig. Nog väckte er överenskommelse internationell uppmärksamhet. Jag tror att väldigt många var förvånade över att , med stora elöverskott, tidigare hög ambitionsnivå när det gäller att satsa på förnybart och med gott rykte i den internationella miljörörelsen, helt plötsligt kovände och öppnade för tio nya kärnkraftverk. Det väckte stor uppmärksamhet, inte minst 2008 det år då man inte startade ett enda nytt kärnkraftsbygge i hela världen. Det är intressant att gjorde den kovändningen. Det är intressant att man gav den signalen i ett läge när alla andra signaler vore nödvändiga, det vill säga signalen att tala om att satsa på förnybart. Det är det som är vårt löfte till våra barn och barnbarn. Det är det som vi har talat om, ibland till och med du och jag på gemensamma ståndpunkter i den gamla energiöverenskommelsen där vi såg det som nödvändigt att ge tydliga politiska signaler om att vi är ett samhälle som behöver ställa om. Vi som har politiken som verktyg måste ge tydliga signaler om vilken väg vi ska gå. Då kan vi inte tala om för näringslivet, industrin eller andra att kärnkraft är något som ska vara för oändlig tid, till och med med tio nya reaktorer. Det var ju det som er överenskommelse kom fram till. Jag noterar att det är enkelt för näringsministern att glida undan kärnkraftsfrågan och tala om klimatpolitiken som helhet. Interpellationen handlar om kärnkraften. Jag fick inte svar på varför det var så viktigt att ge besked . Planeringsförutsättningarna klarar man av på ganska . Det har ju vd talat om. Vi kan konstatera att energimixen ändras om vi får tio nya reaktorer. De tre benen som i alla andra sammanhang talar om blir det onekligen lite olika vikt på. Det är tio nya reaktorer som ska ersätta. 1 ligger väl på . Ett nytt kärnkraftverk kanske på 1015, säkert ännu mer om man är riktigt optimistisk. Vi får ju ett kraftigt elöverskott och ett kraftigt ökat kärnkraftsberoende. Är det den mixen vi vill ha framöver? Det som jag och folk i miljörörelsen är oroade över, och som inte minst LRF och andra är oroade över, är att det här förtar intresset, engagemanget och förutsättningarna för att investera i bioenergi, vindkraft, solenergi och all annan förnybar energi. Det är den uppenbara risken. De 95 miljarder som använder för att investera i Nuon i olja och kol eller något annat kunde kanske i stället investeras i förnybar energi i . Jag noterar att oenigheten inte finns mellan s, v och mp. Vi är till och med överens. Vi har presenterat en gemensam energi- och klimatpolitik. Inom regeringsalliansen finns det onekligen ganska stora skillnader. lyser upp de här tillställningarna ibland, bland annat genom att komma med sådana påpekanden som . Han sade att regeringens utbyggnad av förnybar energi knappt motsvarar den effektökning som kommer att behövas för att klara elbilar och järnväg. Jag ska läsa protokollet noggrant för att se om det stämmer. Det är ju en himmelsvid missuppfattning. Inte ens om hela den svenska transportflottan skulle gå över på el går det upp till mer än åtta terawatt. Att det skulle äventyra hela den förnybara energisatsningen och ta det utrymmet i anspråk är också häpnadsväckande. Delar den bedömningen? Har ni en gemensam bedömning om att hela den satsning som ni är tydliga med när det gäller förnybara investeringar i princip knappt klarar övergången till elbilar? I så fall förstår jag ännu mer den kritik som finns mot att regeringen skulle vara för måttfull i ambitionen att satsa på det som är förnybart. Grundfrågan kvarstår: Är beredd att agera om skulle börja investera i kärnkraft? Grundfrågan kvarstår: Varför tio nya reaktorer i ett läge när vi har ett betydande elöverskott? Grundfrågan kvarstår: Om rördes till tårar vid en känsla av att det var så viktigt att inte öppna för ny kärnkraft i detta land, vad är det då som talar för att vi ska tro att detta ställningstagande är långsiktigt framåt? 32 PER (): Till att börja med måste jag kommentera näringsministerns syn på förhandlingarna om energiöverenskommelsen. Det var inte så att vi mottogs med öppna armar och att vi tillsammans, utan några som helst förutsättningar, kunde sitta tillsammans och komma överens om energipolitiken tyvärr. Det hade jag verkligen uppskattat. Jag var med vid dessa förhandlingar. Det var extremt tydligt att det som regeringen var ute efter var att vi i princip skulle skriva under den energiöverenskommelse som de borgerliga partierna hade kommit överens om. När det väl kom till kritan efter ett par veckors förhandlingar ställdes vi inför ett ultimatum att vi antingen skulle skriva under att vi accepterar att man öppnar för ny kärnkraft eller också lika gärna kunde gå ut genom dörren. Det var de två alternativ som vi hade att välja mellan. På det sättet driver man inga seriösa förhandlingar. Jag står kvar vid att om hade prioriterat att få ett hållbart energisystem utan vare sig kärnkraft eller fossila bränslen hade det funnits en möjlighet om hon hade valt att gå över blockgränsen. Men hon prioriterade att i stället få en energiöverenskommelse inom regeringen. Då fick hon en dålig överenskommelse som innebär att man öppnar för utbyggd kärnkraft. nämner också de internationella reaktionerna på denna överenskommelse och säger att de är så fantastiskt positiva. Det är inte vad jag hör. Till att börja med kan jag säga att detta inte är det mest ambitiösa klimatprogrammet. Man kan till exempel jämföra med oppositionens klimatprogram som är betydligt mer ambitiöst och som innebär ännu mer omfattande minskningar av koldioxidutsläpp. Man kan titta på reaktionerna till exempel i tidskriften . När man där refererar till denna överenskommelse gör man det genom att säga att den öppnar för ny kärnkraft och att detta väcker upp kärnkraftskramare runt om i hela , till exempel i där man nu också får i gång debatten om man ska bygga ut kärnkraften i stället för att avveckla den som man har tänkt tidigare. Vem hade kunnat ana att som före valet var en hårdnackad kärnkraftsmotståndare nu skulle stå på barrikaderna för att öppna för ökad kärnkraftsanvändning runt om i världen? Jag måste säga att jag häpnar. 33 (): Jag tror att var lite snabb med prognoserna. Vad jag försökte säga var att det finns många komponenter i en sådan här prognos både efterfrågan och utbud. Nettot i detta fall blir ungefär att de tar ut varandra. Men det som är intressant med inlägg och även Per är att de säger: Kärnkraft ska vi diskutera för sig, och klimat ska vi diskutera för sig. De får inte blandas ihop. I själva verket är möjligheten att befria atmosfären från ökade utsläpp väsentligt större om man i och i fokuserar på bland annat kärnkraft men naturligtvis också på annan förnybar energi. Därför blir den framställning som sker här, den nationalistiska framställningen och den egenfokuserade framställningen, att ett elöverskott är som en förbrytelse, någonting negativt och någonting som vi inte får göra. I själva verket är elöverskott med förnybar energi någonting som vi kan exportera. Då slår vi ut gas och kolkraftsgenererad el i , och på andra ställen. Det skulle leda till att får lägre koldioxidutsläpp. Men det är tydligen någonting som ni inte vill. Det är tydligen någonting som ni fruktar. För mig är det bra. Jag säger inte att vi ska bygga ut vår energisektor för att vi så att säga ska göda med koldioxidfri el. Men det är verkligen inte någon belastning. Det är ingenting negativt. Det är någonting oerhört positivt om vi kan få mindre koldioxidutsläpp från energisektor. 34 (): säger att regeringens energiöverenskommelse har väckt stor uppmärksamhet runt om i världen. Jag har också sett lite rubriker. Men den stora uppmärksamhet som den har väckt är utifrån att det finns ett parti i riksdag som till och med inte dagtingade med några statsrådsposter på grund av motstånd mot kärnkraften. gör detta parti en kovändning i denna fråga. Det är det som har väckt stor uppmärksamhet. Jag ska återgå till mina funderingar och frågeställningar om varför det är så bråttom att ge dessa tillstånd för att bygga ut ny kärnkraft. Jag sade att detta skulle kunna vara aktuellt med de sista reaktorerna på 2030- eller . Vilken bedömning gör och regeringen när de första respektive de sista reaktorerna faller för åldersstrecket och inte är gångbara längre? För sedan var vi några som var i . Där bedömde man att dessa reaktorer håller och att det är möjligt att man kan använda dem . Men frågan är vilken bedömning som regeringen gör. En annan fråga väcks när nu går upp i talarstolen och säger att vi ska bygga ut kärnkraften i för att exportera till . Är det också näringsministerns uppfattning att det är det att vi ska kunna öka kapaciteten och sälja el till som är drivkraften till att det är så bråttom att byta ut kärnkraftverk i ? 35 (): Onekligen är detta en intressant diskussion. Jag vill försöka rätta till några små missförstånd, och jag hoppas att det är fråga om missförstånd här från talarstolen. Vi har hört att det var väldigt synd att vi inte kunde komma överens över blockgränsen om detta. Per och intygar att det var jättesynd eftersom man har en gemensam motion. Förvisso har man en gemensam motion från s, v och mp. Men det betyder inte att man är överens. Per partiledning har nämligen undertecknat ännu en motion där man skiljer ut sig lite grann i vissa frågor när det gäller klimat- och energipolitik. Jag har sett i betänkande efter betänkande från näringsutskottet att man i oppositionen inte är överens om hur elfrågorna ska hanteras. Det tycker jag är viktigt att vi har med oss när vi diskuterar möjligheten till överenskommelse på bredden. Vi hör också att om skulle vilja investera i kärnkraftsproduktion kommer det inte att finnas ett korvöre i att satsa på förnybar elproduktion.