prot · GW09134 · 2009-06-17 00:00:00 — Vi vill sänka arbetsgivaravgiften kraftigt för småföretagen i . Vi tror att de flesta jobben kommer att handla om småföretagen. Vi tror inte att det är i första hand i de stora företagen som förändringarna kommer att ske. Det vore roligt om skulle stödja eller hänga på en sådan politik som verkligen på allvar skulle få betydelse för de små företagen i i stället för det mer allmänna pratet just . 82 Socialminister () replik: Svaret på frågan om hur man ska övergå till ett samhälle där vi inte har ränta är alltså att vi ska satsa på småföretagare. Jag ska ställa frågan en gång till, . I ert program som ligger ute på nätet, öppet för var och en att se, står det att ni ska åstadkomma en ekonomi utan ränta. Så är det. Om säger något annat är det ändå fel. Det är så det står på er hemsida när det gäller ert partiprogram. Med tanke på att ni är tre partier som gör anspråk på att komma i regeringsställning, hur ska detta gå till och vilka blir konsekvenserna för oss som medborgare i ? 83 () replik: Det här är en stor skillnad mot vad du sade alldeles om att vi ska förbjuda ränta. Sanningen är att i den ekonomiska kris vi befinner oss i just nu är vi bara ett enda beslut från att går ned på nollränta. Det kanske sker på nästa möte. Partiledardebatten var härmed avslutad. 4 § Meddelande om svar på skriftliga frågor Förste vice talmannen meddelade att skriftliga frågor som inlämnats kl. 10.00fredagen skulle besvaras av statsråd efter det att frågan framställts. 5 § Meddelande om /10 Förste vice talmannen meddelade att riksdagsstyrelsen föreslagit att /10 skulle inledas . Kammaren biföll detta förslag. 6 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2008/09:FPM129 Meddelande om ett nytt europeiskt ramverk på ungdomsområdet KOM(2009)200 till kulturutskottet 7 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2008/09:222 och 223 till skatteutskottet Skrivelser 2008/09:125 till socialutskottet /09:221 till näringsutskottet Redogörelse /09:RRS26 till 8 § Indelning i utgiftsområden Föredrogs betänkande 2008/09:KU26 Indelning i utgiftsområden (prop. 2008/09:100 delvis). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 9 § Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter Föredrogs finansutskottets betänkande 2008/09:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken (prop. 2008/09:100 delvis och redog. 2008/09:RRS8) och skatteutskottets betänkande 2008/09:SkU33 Redovisning av skatteutgifter (skr. 2008/09:183). 84 (): står den ekonomiska politiken åter på agendan när finansutskottet ska debattera. Det handlar om riktlinjer för den ekonomiska politiken. Vi befinner oss i en osäker tid där världsekonomin fortfarande befinner sig i en finansiell kris. Vi har med andra ord en bra bit kvar till dess att vi ser normaliserade kreditmarknader. Hur det tar kan ingen svara på, och uppskattningarna varierar med vem man frågar. Regeringen och oppositionen är överens om att stimulera marknaden och att agera på internationella arenor, men det råder delade meningar om vilka insatser som borde ha gjorts och ska göras, när och vilka belopp som ska tillföras i finanspolitiken för att få ut mesta möjliga nytta. Det är dessa skiljaktigheter som vi ska debattera i finansutskottets betänkande FiU20, Riktlinjer för den ekonomiska politiken. Tre utskott har yttrat sig med anledning av den ekonomiska vårpropositionen, nämligen arbetsmarknadsutskottet, skatteutskottet och utbildningsutskottet. I betänkandet finns fyra reservationer, en från Socialdemokraterna, en från och en från . Dessutom finns det en trepartireservation. 85 (): Jag börjar med att önska alla närvarande ledamöter en trevlig sommar. Också talmännen ska ha en riktigt trevlig sommar, och inte minst finansutskottets kansli och personal som har gjort ett storartat arbete. Jag önskar er en mycket härlig, skön och trevlig sommar. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 4. För oss socialdemokrater är frågan om full sysselsättning en helt avgörande fråga för samhällsutvecklingen. Det är alldeles tydligt att de borgerliga partierna i har ett helt annat mål. Sänkt skatt är målet. står 400 000 svenskar utan arbete. Bara för att betala för en skenande arbetslöshet behöver staten låna . Totalt tvingas staten låna detta år. Det innebär att får varje medborgare en ökad skuldsättning på . beräknas, från alldeles aktuella siffror från som kom , arbetslösheten överstiga en halv miljon. Det kommer att resultera i ökade underskott i statens budget, mer upplåning och en ökande statsskuld. Bara för någon dag sedan kom ny oroande statistik när det gäller kostnaden för socialbidragen. Det var fackförbundet som redovisade att kostnaden för socialbidragen har ökat . Nio av tio ansvariga i kommunsektorn tror att ökningen kommer att fortsätta . Arbetslösheten gräver ur och gröper ur statens finanser och dränerar därmed välfärden på resurser. Vad prioriterar regeringen i det läget? Jo, sänkt skatt på lånade pengar. Ni agerar som om ni har en sedelpress till förfogande när det gäller skattesänkningar att sprätta i väg miljarder på skattesänkningar när underskottet nu är fullt i klass med dem vi hade . Budskapet från regeringen är att krisen är global och att man då inte kan göra någonting mot detta hemma i . Men arbetslösheten ökar nu snabbare i än i övriga , och ekonomin faller kraftigare i än i övriga . Men regeringen argumenterar att man ingenting kan göra. Det oroar mig att efter att vårpropositionen lades på bord har skattesänkningslöftena haglat tätt från vart och ett av de borgerliga partierna. Vi har ett lånebehov på . Ni har sänkt skatterna med . Ändå går ni vidare. och har utlovat i sänkta arbetsgivaravgifter. Snabbt ska det gå undan med de första 2, men 50 miljarder i sänkta arbetsgivaravgifter ska nås. ordförande har lovat att riva upp fastighetstaxeringssystemet, och underskottet skulle öka med ytterligare ett antal miljarder. har gått ut med löftet att den statliga inkomstskatten, den del som betalas av dem som har en inkomst över en halv miljon , ska avskaffas. Det blir ytterligare ett skattebortfall på . Finansminister , som släppt fram de kanske största skattesänkningar vi har varit med om i modern svensk historia, har sagt att målet i detta läge är att gå vidare med mycket stora skattesänkningar. vill sänka momsen. Han har aktivt arbetat i Europeiska unionen för att driva igenom att momssänkningar på ska kunna genomföras. Han har sagt att han strävar efter att sänka bolagsskatten under nästa mandatperiod. Om det görs på samma sätt som är det ytterligare ett skattebortfall på . Men moderaten har också sagt att inkomstskatterna ska sänkas nästa mandatperiod. Om det görs i samma omfattning som är det ytterligare . Om man räknar försiktigt och summerar har vart och ett av de borgerliga partierna nu lovat bort skattesänkningar på inför nästa mandatperiod. presenterade sin rapport om , och den visar att nästan inget land i har gått så snabbt från överskott till underskott som . Hur tänker ni när ni i det läget och med dessa mycket stora underskott väljer att gå ut med budskapet att nästa mandatperiod, och till och med , ska skatterna sänkas ytterligare och i 100-miljardersklassen? Slå inte blå dunster i ögonen på medborgarna! Det står alldeles klart för en seriös bedömare att det inte finns något utrymme för stora skattesänkningar under nästa mandatperiod och definitivt inte . Det är svåra prioriteringar som väntar. Det är att stärka inkomsterna för att klara åtagandena i välfärden som väntar. Det är att välja bort och välja vad som måste göras som väntar. Att inbilla medborgarna att vi står inför en mandatperiod som ska innebära mycket stora skattesänkningar är djupt ansvarslöst. Socialdemokratins budskap är mycket tydligt: Vi ska tillbaka till överskott i de offentliga finanserna. För oss är överskottsmålet och utgiftstaket själva styråran i den ekonomiska politiken. Det var de som gjorde att vi under de goda åren i kunde skapa ett ordentligt överskott som vi kunde lämna över till den borgerliga majoriteten men som ni inte kunde låta bli att sätta sprätt på då pengarna brände i fickan. Överskottsmålet gjorde att det blev möjligt att betala av på statsskulden, att lägga grunden för en stark utveckling, att hålla räntorna nere och att därmed få en stabil ekonomisk utveckling. Det är bara om man har förmåga att hålla överskott i högkonjunkturer som man har trovärdighet och styrka i att bekämpa arbetslösheten i lågkonjunkturer. har ni i majoriteten missat möjligheten att agera kraftfullt , trots alla rekommendationer om att göra detta för att klara jobben. Det innebär att ni har förlängt och försvårat vägen tillbaka till överskott i de offentliga finanserna. Vårt budskap är att det inte går att hålla på med dessa ofinansierade skattesänkningar. Staten kommer att behöva låna mycket stora belopp för att klara sina åtaganden. Det handlar snarare om att förstärka inkomsterna för att se till att man inte fortsätter dessa mycket stora besparingar som sker runt omkring i skolor och sjukhus. Kommunernas ekonomi måste värnas. Stora statliga skattesänkningar innebär nu att kommunerna har tvingats höja kommunalskatten. Staten ska inte vältra över kostnaderna på kommunerna. säger att staten kommer att ha underskott hela nästa mandatperiod. Då kan man inte gå ut med budskapet att framtidsvisionen för den samlade borgerligheten är sänkt skatt och ännu mer sänkt skatt. I den ekonomiska vårpropositionen, som vi ska diskutera här , kan vi studera regeringens egna siffror för det som har blivit och kommer att bli en central fråga i den valrörelse vi har framför oss: utanförskapet. definierade detta väldigt tydligt i förra valrörelsen: Det var den breda arbetslösheten. Man sade att det var 1 miljon människor som befann sig i utanförskap. Enligt regeringens egen bedömning kommer vi nu i ett läge där utanförskapet, den breda arbetslösheten, når 1,3 miljoner människor. Ni gick till val på att minska utanförskapet. Ni har ökat utanförskapet med 300 000 personer. Det är ett allvarligt misslyckande. I regeringens vårproposition kan man läsa en annan mycket intressant iakttagelse. En av tre som förlorar jobbet kommer enligt regeringen att bli permanent utslagen från arbetsmarknaden. Det är mycket stora grupper som aldrig kommer tillbaka till arbetslivet. Varför är det här viktigt? Ja, dels är det naturligtvis förödande för individen, dels handlar det om vår långsiktiga möjlighet till ekonomisk tillväxt och att skapa välstånd. Produktionskapaciteten minskas permanent. Det blir en börda på offentliga finanser framöver. Att inte klara av att sätta stopp för att utanförskapet ökar innebär sämre offentliga finanser framöver. Vad gjorde regeringen då i vårpropositionen? Jo, man lade fram en vårproposition kliniskt ren från investeringar i jobben eller aktivitet mot arbetslösheten. Det enda som man redovisade var att a-kasseutbetalningarna ökar med . Ja, det är riktigt på grund av att arbetslösheten ökar. Men inte en enda krona går till arbetsmarknadspolitiska utbildningar. Oberoende bedömare är överens om att den här passiviteten är djupt allvarlig. , återigen, pekar på att det krävs aktiva insatser. , med i spetsen, har gång på gång gett regeringen rådet att aktivera sig. Men regeringen har valt att inte lyssna. Det är en mycket tuff period vi har framför oss. Jag har deltagit i regeringsarbete och städat upp efter borgerliga regeringar . Det liknar alltmer den situation som gällde efter 90-talskrisen. Det är tuffa prioriteringar, skattehöjningar och besparingar. Det är allt detta som ni riskerar att lämna efter er ett förskräckande arv. Ska man ta ett land ur krisen måste man fördela bördorna rättvist annars får man inte människor att ställa upp. Men ni har gjort så att av de rikaste i har fått mer i plånboken i kronor och ören än av befolkningen tillsammans. Det är inte rimligt. Det måste leda till en slutsats att det är tid att fördela bördorna rättvist. När nu svensk ekonomi faller är enligt bland dem som är hårdast drabbade av krisen. Vi är på femte plats räknat från botten i , i sällskap med . ska ha större ambitioner än så när det gäller att bekämpa utvecklingen. Det är inte exporten som är den allenarådande förklaringen, utan det som gör att sticker ut är att konsumtionen minskar kraftigt i . I den senaste prognosen från Europeiska kommissionen gör man bedömningen att konsumtionen i kommer att falla dubbelt så snabbt som i övriga . Människor är rädda för arbetslöshet. Jo, människor ser att tryggheten inte finns där längre. 500 000 har knuffats ut ur a-kassan de har ingen arbetslöshetsersättning. Det bär ni ansvaret för som har genomfört mycket kraftiga avgiftshöjningar och försämringar av a-kassan. De har bara socialbidrag. Det är mycket stora grupper som inte längre har full a-kasseersättning fast de är med i a-kassan. Det är klart att människor blir rädda och oroliga. Då håller man i pengarna. Man sparar, och så faller vi hårdare än andra länder gör. Det är en mycket bekymmersam utveckling. Dessutom är risken att människor blir rädda för förändring. Den svenska modellen, som jag ibland hör er tala er varma för, har en väldigt central del i att man ställer upp på varandra. Man lägger inte ansvaret på den enskilde enbart för att han eller hon hamnat i arbetslöshet, utan man säger: Vi hjälps åt, vi ger dig en ordentlig arbetslöshetsförsäkring, ordentliga vidareutbildningsmöjligheter. Då vågar vi förändra. Då säger vi inte nej till strukturomvandling, och därmed får vi ökad tillväxt. Ni har ju lagt udden just mot detta kontrakt mellan medborgarna och vårt samhälle. Det som måste göras nu är att stötta kommunerna. De har förlorat skatteunderlag på sedan prognosen , lika mycket som ni ofinansierat sänker skatterna med . Ni riskerar en mycket stor minskning av sysselsättningen i kommunerna. Men inte ett öre till , är beskedet från regeringen. Vår bedömning är att det sammantaget behövs 15 miljarder och 2010, 8 miljarder mer än vad regeringen föreslår. Det har vi råd med, för vi sänker inte skatten med lånade pengar. och är överens om att det behövs investeringar i jobben. Socialdemokraterna har tillsammans med och lagt fram omfattande förslag för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Vi har den näst högsta ungdomsarbetslösheten i Europeiska unionen. Fler sommarjobb, ungdomslyft som ger unga chansen till gymnasieutbildning, resurser till traineeprogram, kvalificerad yrkesutbildning, KY, och högskola är centrala insatser för att unga människor inte ska slås ut. Vi investerar i de gröna jobben. Det handlar om ROT-avdrag också för hyresrätterna, så att vi klimatanpassar våra hyresrätter så att vi blir tidiga i omställningen av samhället. Det blir 15 000 nya byggnadsarbetarjobb, om vi gör den insatsen, i stället för arbetslöshet. Och vi har ett grönt fordonspaket för att ställa om fordonsindustrin i ett läge där den är mycket illa ute. Kanske mest allvarligt nu är att produktiviteten faller, och den verkar falla på lång sikt. Det är konkurrenskraft och produktivitet som är centralt för , inte hushållsnära tjänster. Det vi konkurrerar med är att bli mer effektiva och med mer förädlingsvärde. Då är utbildningsfrågorna oerhört centrala. Skär inte ned på högskolan utan bygg ut den, för nu kommer ungdomskullarna som behöver en högre utbildning! Satsa på vuxenutbildning, så att vi får människor att våga växa i krisen! Det ger oss chanser till ökat förädlingsvärde och produktivitet. Det är produktivitet och konkurrenskraft som är de stora framtidsfrågorna, inte att med lånade pengar sänka skatten. Ökade klyftor leder inte till några stora framgångar för . Satsa på det som är den svenska modellen sammanhållning, konkurrenskraft, att ha chansen att komma tillbaka, tron på individen så får vi tillbaka framtidstron för . 86 (): Jag skulle vilja börja mitt anförande med att tillönska kammarkansliet och talmannen liksom finansutskottets kansli och ledamöter en god sommar. När vi gick till val hade högerpartierna en agenda för att minska utanförskapet och få folk i jobb. Det ansågs så viktigt att vi inte längre skulle ha råd med våra sociala skyddsnät i form av sjukförsäkring eller a-kassa, så de försämrades kraftigt såväl innehållsmässigt som ersättningsmässigt. Att de sedan skulle försämras för att det skulle betalas skattesänkningar för de redan välbeställda är en annan fråga. När det sedan blev finanskris hade man inte längre råd att rädda jobben eller minska utanförskapet, som egentligen ökade på grund av regeringens egen politik, utan nu skulle man i stället satsa på välfärden. Sedan blev det ett värnande om välfärdens kärna. Men det har också regeringspartierna nu lämnat. Man låter stora besparingsprogram slå igenom i vård, skola och omsorg, och man tvingar kommunerna till varsel om uppsägningar under paroller om att värna de långsiktigt hållbara statsfinanserna. Troligtvis lär det blir en del skattehöjningar också på nivå. Det är både fegt och oansvarigt av regeringen att skjuta över sitt eget ansvar på förtroendevalda i kommuner och landsting för att de själva inte vill kopplas samman med effekterna av de beslut som de tvingar fram om besparingar i välfärden, om varsel och uppsägningar och eventuella skattehöjningar. Den enda fråga som regeringen nu har kvar är frågan om att värna hållbarheten i de långsiktiga statsfinanserna. Men den kan inte heller anses trovärdig längre, för om det nu hade varit sant hade man ju försökt att göra allt man kunnat för att undanta kommunsektorn från krisens effekter. Det hade varit en kassaskåpssäker investering. Även om det inte räddar jobben, vilket är absolut nödvändigt, hade pengarna åtminstone stannat i den offentliga sektorn, i det offentliga sparandet. Det hade dessutom varit det billigaste sättet av alla att rädda jobb, men den vägen valde man inte. Man valde inte möjligheten att skapa jobb och värna välfärden. Regeringens politik känns alltmer som Mäster skräddare. Ja, ni känner till den där sagan om skräddaren som skulle sy en överrock åt kunden men som inte bidde en överrock utan en kostym som bidde en väst, och till slut bidde det en tummetott. Så är det också med regeringens politik. Det bidde inga jobb. Det bidde inget minskat utanförskap. Det bidde inget värnande om välfärden, inte heller om välfärdens kärna. Det bidde ingenting, utan det är frågan om statsfinansernas långsiktiga hållbarhet som man nu säger sig stå upp för. Men kan man göra det när man inte bryr sig om vare sig jobben, utanförskapet eller välfärden, för det är väl det som den långsiktiga hållbarheten i statsfinanserna faktiskt handlar om? kan vi se hur välfärden urgröps, hur kommunernas kostnader ökar. Kostnaderna för socialbidrag beräknas öka . I har kommunens utgifter för försörjningsstöd ökat , i . Och det kanske inte är att undra på när vi ser hur stora kullar av ungdomar står utan jobb och utan möjligheter till försörjning, när vi också kan se att det har skett nästan en fördubbling av antalet ungdomar i som lever under det som kallas skälig levnadsnivå. Kommunerna tvingas nu till varsel och uppsägningar, trots att behoven av välfärd varken upphör eller minskar vid en finanskris, snarare tvärtom. minskade antalet anställda i kommuner och landsting med 12 000 personer, och har landstingen varslat 1 900 fast anställda personer. Men det här är ju anställda som behövs. Det är lika nödvändigt, oavsett finanskris eller inte, att en elev får sin utbildning, att föräldrarna får omsorg om barnen medan de jobbar, att en äldre får nödvändig hjälp i sin vardag och en god omsorg. Och det är lika nödvändigt att ge vård, att genomföra operationer, oavsett finanskris eller inte, men vi ser hur varslen rullar in. Har någon i denna sal någonsin mött en sjuksköterska, barnskötare eller läkare som har sagt att man har för lite att göra? Nej, det tror jag inte. är det alltmer tydligt att man låter de misstag som begicks under den stora 90-talsbesparingen återigen upprepas. Man låter barnen, de gamla, de sjuka och de anställda betala krisen. Regeringen säger till de förtroendevalda på kommunnivå: Prioritera! Men vilka är det som de ska prioritera? Är det de gamla, de sjuka eller är det barnen? Vi i och vi rödgröna väljer en annan väg. Vi försöker göra allt vad vi kan för att satsa på kommuner och landsting för att förhindra varsel och för att förhindra att krisen slår igenom på nivå. föreslår en ökning av statsbidragen med 5 miljarder och ytterligare 7 miljarder . Vi föreslår också ett anställningsstöd. Dessutom menar vi att det är dags för ett generationslyft i välfärden, i äldreomsorgen. Därför skapar vi möjligheter för att redan anställda ska kunna få en adekvat utbildning. Det är en stor del av de anställda i äldreomsorgen som inte har en yrkesutbildning. Den möjligheten skapar vi , som vi ger unga som har gått ut omvårdnadsprogrammet eller komvux en chans till ett jobb. Men regeringen väljer i stället att räkna bort 25 000 anställda i offentlig sektor. Man väljer att ingenting göra. Det här är anställda som behövs , varje timme och . I budgetdebatten presenterade ett förslag om att skulle genomföra en new green deal, det vill säga investera i vår framtid, i vår utveckling och ställa om samhället i en grönare inriktning. Det skulle ge stora möjligheter till nya jobb och ett försprång gentemot andra länder som vi skulle ta vårt ansvar i klimatfrågan. Detta har många andra länder också insett. Till exempel skulle vi kunna lära av där av satsningarna går till gröna investeringar. Vi föreslår i vårt budgetalternativ gröna investeringar som ger effekt både på kort och på lång sikt. Det är investeringar som måste göras, som är absolut nödvändiga om vi ska lyckas vända utvecklingen och rädda såväl jobb som klimat och miljö. Vi föreslår investeringar i nya järnvägar och banunderhåll. Vi behöver minska tågförseningarna. De kostar ungefär 4 miljarder . Vi behöver satsa på spårtrafik i städerna och på kollektivtrafik såväl på landsbygd som i storstäder. Vi föreslår också en långsiktig satsning på höghastighetståg. satsning på infrastruktur skapar ungefär, lågt räknat, 8 000 jobb . Vi lägger också fram ett flertal förslag för att underlätta bildandet av en vindkraftsindustri i . Vi har ett högt industriellt kunnande som kan tas till vara och utvecklas vidare inom vindkraftsområdet. Vi menar också att det måste till ett klimatlyft för bostäderna. Vi vill införa ett nytt investeringsstöd som ett sätt att möta bostadsbristen, göra stora energibesparingar och också pressa hyrorna nedåt eftersom stödet är kopplat till hyresnivån. Tillsammans med Socialdemokraterna och har vi dessutom ett ROT-program som skapar möjligheter för såväl villaägare som bostadsrättsinnehavare att göra klimatsmarta lösningar i sina hem. Vi föreslår en klimatbonus. Vi förslår också ett ROT-avdrag för flerfamiljshus. Det är ett smart sätt att skapa jobb och bättre boendemiljöer och möjliggöra energibesparingar. Med vårt gemensamma förslag skulle 40 00050 000 lägenheter kunna renoveras och 15 000 jobb skapas och det i då var femte byggnadsarbetare beräknas vara arbetslös. Vi tre samarbetspartier föreslår dessutom ett rödgrönt fordonspaket. Vi vill på olika sätt stödja fordonsindustrin men vara tydliga med att vi kommer att ställa hårdare krav på de fordon som säljs. Vi föreslår en skrotningspremie på och en extra premie för den som skrotar sin bil och köper en miljöbil. Vi föreslår en utbyggnad av nya bränslen, ett stöd för efterhandskonvertering och en möjlighet för tunga fordon att ställa om genom ett tillfälligt investeringsstöd för förnyelse av bussparken till förnybara bränslen. Vi rödgröna vill ge alla unga en chans. De största kullarna i mannaminne lämnar gymnasiet som vi har en arbetsmarknad som kraftigt viker och en massarbetslöshet som väntar runt hörnet.