prot · GW0990 · 2009-03-24 00:00:00 — Här kan vi naturligtvis följa just vad som sker med ungdomsarbetslösheten, men det blir ju mer av en inhemsk svensk diskussion. Det man då brukar påpeka är att även vi som försvarar lagen om anställningsskydd naturligtvis bör notera att den har den effekten att den försvarar äldre arbetskraft på yngres bekostnad. Även vi som försvarar höga ingångslöner bör komma ihåg att det, just för att de är höga, är svårare för dem som har mindre av arbetslivserfarenhet att konkurrera. Om man vill föra en diskussion om vad som är grunderna till att har högre ungdomsarbetslöshet hamnar man i, för vänner av den svenska modellen, svåra frågor, vill jag påpeka. Det bör ju inte leda till, tycker jag, att man överger den svenska modellen, utan till att man är försiktig med hur man formulerar svaren. Vi har till exempel valt att motverka detta med riktade lättnader när det gäller arbetsgivaravgiften för alla som är . Det är någonting som, beklagansvärt, Socialdemokraterna är emot. Det är naturligtvis viktigt att föra diskussionen inhemskt om detta. Men på EU:s toppmöten har den inte förts, åtminstone inte den här gången. Men det är möjligt att det återkommer . 26 (): Jag delar inte den synpunkten, att man måste sänka lönerna för att få ungdomar i arbete. Det handlar mycket om att de som är arbetslösa inte är rustade för att ta de arbeten som finns. Man diskuterade alltså inte speciellt, och statsministern presenterade inte några åtgärder. Var det något annat land som tyckte att det var angeläget att diskutera ungdomsarbetslösheten? 27 Statsminister (): Det återspeglas ju i slutsatserna att det inte har diskuterats så specifikt. Men det är klart att vi på det särskilda toppmöte, som det då kallas, med arbetsmarknadens parter som vi hade före själva toppmötet förde den här diskussionen. Sedan är det väl klokt om vi trots allt återger exakt vad vi säger till varandra. Jag sade just att om man inte önskar gå ifrån ett system med högre ingångslöner får man välja andra metoder. Jag förordar alltså inte något annat. Men det är också bra att göra en ganska konsekvent analys av varför vi har ungdomar som har svårare att komma in på arbetsmarknaden jämfört med hur det är i många andra länder. Det som de då berömmer sig av är ett sådant exempel är att de har mycket mer flexibla regler och lägre ingångslöner, i många fall, som leder till att ungdomar kommer in. Då har vi fört ett resonemang om hur vi kan kompensera detta, eftersom vi också tycker att det är ett sådant djupt problem att vi får den här ungdomsarbetslösheten. Utbildningens kvalitet är naturligtvis helt central. Det handlar om att man får ett skolväsen med bra kvalitet och att vi slutar se, som det har varit under alldeles , ungdomar som lämnar grundskola och gymnasium utan färdiga betyg eller färdigheter som gör att de kan konkurrera på arbetsmarknaden. Där gör alliansregeringen ett imponerande reformarbete för att höja kvaliteten i den svenska skolan. Till det kommer också andra aktiva åtgärder som gör att förhandlingssituationen för ungdomar underlättas. Det var därför jag nämnde att vi har sänkt den totala lönekostnaden genom att halvera arbetsgivaravgiften för dem som är . Det går då att förena avtalsenliga löner med en lägre kostnad för arbetsgivaren. Jag beklagar att detta inte har fallit i god jord hos oppositionen. 28 (): Den ekonomiska nedgången har ju fortfarande inte nått botten. Det finns många jämförelser att göra med historiska nedgångar, vilket kan skapa en viss ångest . Just nu spekulerar man i medierna exempelvis om hur det här har påverkat protektionismen inom EU och att det skulle vara någon medlemsstat som ägnar sig åt sådan. Jag skulle vilja ställa den inledande frågan om statsministern kan ge någon kommentar om hur resonemanget går i just när det gäller den biten. Man kan se framför sig att den nedåtgående spiralen i ekonomin kan öka risken för fler protektionistiska inslag. Då tror jag att det är väldigt viktigt att försöka ha en inkluderande ställning som gör att man möjligen kan utveckla någon form av solidaritetstanke som gör att inte någon tillåts att sticka ut. har snart ordförandeskapet i EU. Då är det intressant att läsa om enigheten om formuleringen inför G 20-toppmötet i där man på punkt 4 säger att man ska hålla marknaderna öppna och undvika alla former av protektionistiska åtgärder. Det är ju gott och väl att man kan enas om en skrivning, men det gäller också att leva upp till den i verkligheten. Då är min fråga till statsministern: Hur kan vi som litet land och med ordförandeskapet medverka till att hålla undan möjliga protektionistiska inslag enligt denna G 20-punkt? Ofta är det ju mindre länder som blir offer i detta. Men det är också en oerhört viktig punkt för att EU ska visa att man har styrka även när det blåser. 29 Statsminister (): Jag brukar ibland säga att små länder är kommissionens bästa vän, men man kan också vända på det. Det beror väldigt ofta på att kommissionen slår vakt om den inre marknadens funktionssätt, alltså det som är en av grundpelarna för hur Europeiska unionen är tänkt att fungera, det vill säga att inom EU-systemet eller de länder som har länkats in i den fria handeln ska råda fri handel utan protektionism, utan tullar av olika slag. Skälet till det är att vi har en gedigen erfarenhet av att alla länder blir rikare av öppen och fri handel och att vi alla blir fattigare av att försöka skydda oss med tullar och murar. Det finns en risk, framför allt i det vi nu har upplevt, att det blir väldigt mycket mer nationaliserat. Vi ser nu när det gäller kreditgivning hur det har blivit mycket mer av nationell kreditgivning snarare än internationellt förgrenad. Det finns en sorts hemtagning i att alla blir mer aktsamma med att konsumera med den egna flaggan som utgångspunkt, och allt det där sker utan att någon politiker har tyckt eller bestämt någonting. Till det kommer att det ibland också förs diskussioner om att det skulle vara riktigt och rätt att försöka använda skattemedel för att ta hem produktion eller styra för att skydda produktionen hemmavid. Jag är övertygad om att utan EU, än en gång, hade vi förmodligen sett ett som just nu varit involverat i ett kraftigt handelskrig där vi hade agerat med omfattande skyddstullar mot varandra. Det som står emot detta är EU och inremarknadsreglerna, de särskilda statsstödsregler som EU bygger på och som vi under vårt ordförandeskap kommer att vara kommissionens stöd för att fortsatt upprätthålla och slå vakt om. I det hänseendet är det därför viktigt att kommissionen har granskat de olika stödpaket som formuleras av respektive regering för att se att de inte har protektionistiska drag eller står i strid med statsstödsreglerna. Vi följer den granskningen. Jag vill då påpeka att också det svenska fordonspaketet naturligtvis kommer att granskas med den utgångspunkten. Jag tycker också, precis som frågeställaren, att det är glädjande att kunna konstatera att både det förra toppmötet, det endagsmöte vi hade , och det senaste i sina slutsatser formulerar ett stöd för öppen handel, för frihandel. Vi har fortsatt ambitionen att också få ett riktigt världsfrihandelsavtal på plats, som ju saknas. Det är viktigt i denna krisens tid att det tas med som en viktig del av en lösning för att ta oss ur krisen att hela världen och inte bara öppnar upp sina gränser, öppnar upp sin handel med varandra. Och det finns ett stöd för detta i som uttrycks i att vi kan formulera texter av det här slaget innan vi ska agera också när det gäller G 20. 30 (): Tack för ett svar som inger förhoppning! Jag har bara en liten kort följdfråga: Finns det en bra konsensus i resonemanget er statschefer emellan eller är det disparata uppfattningar mellan er regeringschefer? 31 Statsminister (): Det finns skillnader i tradition och synsätt, och det kommer fram när vi för våra resonemang, absolut. Det är naturligt att mindre länder med lång handelstradition är mer för frihandel. Titta på vår svenska ekonomi nu! Över hälften av vår bnp är exportrelaterad. Det är klart att vi förstår vikten av handel. Vi ser dessutom vad som sker i en kris som ju huvudsakligen kommer utifrån som en följd av finanskris och att det är en nedgång i våra exportmarknader. Det är svenska exportföretag som tar den största smällen i krisen. Det beror på att väldigt mycket av efterfrågan har försvunnit på våra exportmarknader. Så vi förstår betydelsen av att handeln kan fortsätta och utvecklas. Större länder har naturligen mer av en inhemsk marknad där man mer tror sig kunna balansera handel med mer inhemsk konsumtion. Med detta sagt vill jag ändå påpeka att känslan på de senaste toppmötena har varit att vi har haft en bra samsyn kring detta. Sedan ska jag ärligt återge att kommissionen är ansatt av olika förslag och försök att ta sig runt statsstödsreglerna, vilket bara än mer inskärper betydelsen av att EU finns och att kommissionen slår vakt om statsstödsreglerna. Det är i stunder som dessa som de verkligen behövs. 32 (): Jag vill ta upp en fråga som i skuggan av finanskris och klimatkris ändå kan ha en viss betydelse när det gäller att skapa ett lite mer folkligt förankrat EU, inte bara i utan jag tror i hela . Jag tänker på den fråga som alliansregeringen förtjänstfullt satte i gång ett arbete med och som vi med fördel skulle kunna dela med oss av till EU, nämligen regelförenkling och att lätta på de administrativa bördorna. Alla möjliga, för att inte säga absurda, regler inom EU är dels kostnadsdrivande, dels gör de EU till åtlöje bland folk i allmänhet, även om man nu tycks vara på väg att släppa en del absurda regler typ hur gurkor ska vara böjda och liknande. Det senaste exemplet på sådana dumheter är EU:s detaljerade regler för hur många träd det får vara i en svensk sommarhage för att den ska definieras som beteshage. Den här typen av detaljreglering är jag övertygad om är till skada för EU. Och det är positivt att man nu i återrapporteringen, som vi har kunnat läsa, i punkt 16 under rubriken för tillväxt och sysselsättning, berör de här frågorna och säger att man ska minska på de administrativa bördorna. Jag vill fråga statsministern om han är beredd att under det svenska ordförandeskapet i EU, , driva frågan om att som ett första mål inom EU ta bort av de administrativa regelbördorna också inom EU, precis som man nu har ambitionen att göra i . 33 Statsminister (): Vi är beroende av att under svenskt ordförandeskap föra vidare det arbete som syftar till att av regelbördan ska ha försvunnit inom EU fram . Det är så som EU har formulerat sitt regelförenklingsmål. Som återger har vi i riktat in oss mot . Jag är ganska övertygad om att när man gör detta arbete blir man väldigt snabbt varse att det är svårt att göra det nationellt avvikande utan att titta på vad EU gör. Så pass integrerat regelmässigt är med EU att vi under vårt och efterföljande ordförandeskap till det svenska kommer att vara beroende av att det bedrivs ett fortsatt framgångsrikt arbete med dessa regelförenklingar. Låt mig bara påpeka en sak när det gäller exemplet med att räkna träd i hagar. Många av dessa regler följer av att de är utformade för att avgöra vem som ska vara berättigad till att motta olika former av stöd. En viktig grund för att fortsatt också ifrågasätta alltför mycket av jordbrukssubventioner och andra stöd inom EU är att det i sig också kopplar till behov av mycket av dessa regelverk som ibland kan beskrivas som konstiga men som, som sagt, är en grund för vem som ska vara bidragsberättigad och vem som inte ska vara det. kräver också regelförenklingen andra typer av förändringar som kopplar till hur man utformar sitt budgetstöd till exempel. 34 (): Det finns säkert i EU, precis som i , ofta mycket välgrundade motiv till att man har infört ett antal regelverk, men blir det absurt. Jag hoppas att statsministern delar min övertygelse att det i många fall är lokala, regionala och nationella avgöranden som ska bestämma till exempel hur en sommarhage ska vara för att den ska få räknas som beteshage. I många fall i är det viktigt att vi har ett antal träd i våra beteshagar så att den inte ska försuras och vara omöjlig att använda långsiktigt som just beteshage. Jag har tidigare belastat kammaren med absurda regler inom jakt. När man till exempel är på jakt efter hare får man vara noga med om det är skogshare eller fälthare man jagar, för det är olika antal patroner man får ha i sin hagelbössa om man är ute på denna jakt. Håll med om att detta är fullkomligt absurt! Jag gläder mig åt att statsministern tycks vara inne på samma linje. Jag hoppas att han kan medverka till att forcera detta arbete så att vi höjer ambitionsnivån. Jag är övertygad om att om vi någonsin ska lyckas skapa lite mer legitimitet och höja valdeltagandet i EU-val och så vidare måste det bli lite mer folkligt stuk. 35 Statsminister (): Vi har fått lära oss ett ord kopplat till EU som är svårt att uttala men som betyder mycket, nämligen subsidiaritet. Där är just tanken att beslut ska fattas på lägsta effektiva nivå, vilket inte sällan innebär att människor själva ska få fatta mer beslut eller att det finns lokala och regionala beslutsmöjligheter. Jakten är ett typexempel på detta. Det ser vi också när vi talar om vår nationella reglering av svensk jakt. Det är ofta otillräckligt att diskutera i form av nationell jaktpolitik när den är så regionalt specifik med sina lokala kännetecken. Det talar ofta för att det blir bättre och klokare beslut om de flyttas ned och definitivt fel om man försöker sitta i och fundera över svenska jaktvillkor. Det finns alltså absolut exempel på detta. Det finns all anledning att försvara ett sådant synsätt som gör sig till tolk för. ska vi konstatera att nära nog halva budgeten inom EU ägnar sig åt att omfördela jordbrukssubventioner. Till detta kopplas många krav som utgår från att definiera vad som är betesmark och jordbruksmark, vad som ska få stöd och inte och vilken del av det ligger i. Där är det nog svårt att tänka sig den totala regelförenklingen utan att också ta ned och förändra hur subventionssystemet ser ut. 36 (fp): Jag tackar statsministern för en bra återrapportering. Det är positivt att EU har bestämt sig för att ingå ett östligt partnerskap för att stärka länder öster om unionen med ökad handel, större rörlighet för medborgarna och ökat finansiellt stöd. I flera av dessa östliga partnerländer är situationen vad gäller mänskliga rättigheter och demokrati allvarlig. Därför behövs EU:s stöd, men det kräver också stor eftertanke i relationerna. Situationen i till exempel är mycket allvarlig. I en färsk rapport från bedöms ligga nära den absoluta botten i världen beträffande politiska och civila rättigheter. Amnesty lyfter nu också upp frågan om att har dödsstraff i fredstid och att avrättningar sker. president har gjort några förbättringar i demokratisk riktning, men det behövs genomgripande lagändringar innan kan ses som något annat än en diktatur. Statsministern nämnde att representation vid toppmötet diskuterades vid detta toppmöte. Hur gick diskussionen? Var står i denna fråga? 37 Statsminister (): Det är detta vägval man måste göra. Hur ska man förhålla sig till länder som har en för oss förkastlig eller kritiserad styrelseform? Är det total isolering och att klippa alla band som gäller? Eller ska vi på olika sätt försöka skapa ett samarbete eller en väg framåt som åtminstone delvis öppnar upp och ger grund för kontakter med demokratiska krafter och till och med kanske förskjuter landets utveckling i en för oss mer riktig riktning? Det är precis denna diskussion vi kommer att ha om som är ett av de sex länderna i det östliga partnerskapet. Det var därför det var så viktigt för mig att betona hur har slagit fast hur samarbetet ska utvecklas. Det syns i punkt 2 i bil. 2 till slutsatserna. Där står: Det östliga partnerskapet kommer att styras av principerna delat ansvar, differentiering och villkorlighet. Gemensamma värderingar som inbegriper demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna kommer att stå i centrum liksom principerna om marknadsekonomi, hållbar utveckling och god samhällsstyrning. Detta är alldeles utmärkt. Det anger nämligen en formel för vilken typ av reformer dessa länder måste genomgå för att kunna närma sig att fullt ut komma i åtnjutande av detta samarbete. En del av dem är närmare, en del, som , lite längre ifrån. Det är mot detta man kommer att väga hur representationen från vitrysk sida ska se ut och hur man också ska värdera landets ansträngningar att verkligen närma sig det som står här. Vår uppfattning var att president inte meriterar sig för närvaro givet vad som står här. Det kommer att vara en av de diskussioner som det tjeckiska ordförandeskapet måste förhålla sig till när mötet ska avhållas . Jag försvarar ändå att vi har en ordning som sätter denna form av reformtryck på . Jag tolkar det inte heller som att frågeställaren tycker annorlunda i den delen. Det är alldeles utmärkt att vi på detta sätt kan skapa tryck på och ange en väg mot en bättre utveckling som jag hoppas att de också väljer att anträda. 38 (fp): Jag tackar statsministern för ett bra svar och instämmer med statsministern. Partnerskapet är ett viktigt redskap för att öka demokrati och välstånd i dessa länder. Just genom att EU kan arbeta med sådana här drivkrafter, morötter och piskor kan vi få länderna och också regimerna att gå i rätt riktning. Det är viktigt att vi involverar det civila samhället och demokratirörelserna i partnerskapet. Hur kommer man konkret att kunna se att det civila samhället och demokratirörelserna kommer med i partnerskapet så att det inte bara blir ett utbyte mellan EU och staterna? 39 Statsminister (): Det uttalade syftet är att det inte bara ska vara ett möte mellan politiska ledare utan att en reformprocess ska öppna upp länderna. Det ska förhoppningsvis skänka en känsla till befolkningarna i respektive länder att det leder till förbättringar av förutsättningar för resande, utveckling och kontakter som är gränsöverskridande. När vi säger att vi ska få det östliga partnerskapet på plats och sedan utveckla det under svenskt och kommande ordförandeskap är det bland annat frågor om detta vi kommer att diskutera, till exempel hur det ska komma på plats och kontakter med demokratiska krafter och intresseorganisationer av olika slag. Där kan man notera att flera av oss redan har kontakter med den demokratiska oppositionen i på partibasis. Det är naturligtvis viktigt att redan nu göra vad vi kan för att också hålla den dialogen vid liv. Hur mycket av detta som kommer att komma på plats inom det östliga partnerskapet återstår att se. Det framgår dock av ambitionen att det bland annat syftar till att öppna upp länder för att också ge utrymme för denna typ av kontakter. 40 (): Jag tackar statsministern för många gedigna redogörelser. Jag skulle vilja stanna ytterligare vid ett par av de punkter som är berörda, nämligen hur vi i den tid vi nu lever i där återhållsamhet är viktig och där protektionismens ansikte ibland lyser lite för starkt ska hantera klimatfrågan gentemot tredje världen och det som har varit uppe på toppmötet i form av att hitta sätt för att ställa krav men också ge stöd och hjälp så att det ger effekt. Det finns i två av punkterna i återrapporteringen diskussioner om detta. Jag skulle vilja att statsministern förtydligar vad man ser som de viktigaste åtgärder vi kan göra för att stödja utvecklingsländernas ambitioner i det här sammanhanget så att vi inte riskerar att klimatarbetet kommer på efterkälken på grund av den ekonomiska situationen. 41 Statsminister (): Det är viktigt att komma ihåg att vi rent allmänt för en diskussion i världen om hur sämre utvecklade länder borde få stöd av olika slag, och också får det. Vi har särskilda millenniemål inom FN-systemet för att få en ökad global rättvisa. När det gäller klimatmålen är syftet just att försöka åtgärda klimatproblemen, det vill säga att få ned de samlade klimatutsläppen i världen. De minst utvecklade delarna av världen behöver få stöd för att göra sin del när det gäller att minska sina utsläpp även om de i många fall naturligtvis är mycket mindre än i de industrialiserade delarna av världen. Flera av dem har också att möta vad som är synliga klimatförändringseffekter. För detta förutses det behövas särskilda fonder. Man behöver också vidareutveckla de redan befintliga flexibla mekanismer som fanns inom ramen för Kyotoöverenskommelsen det som ibland kallas för CDM eller joint implementation-projekt. Vår uppfattning är att man ska se över hur de här flexibla mekanismerna kan breddas i sin användning. Många av de flexibla mekanismerna har dirigerats till till exempel mindre till de minst utvecklade länderna. Det har varit en svensk ståndpunkt det är därför jag markerar det, och jag är glad att det står så i slutsatserna att man ska ta särskild hänsyn till att försöka få ett finansieringsstöd till de minst utvecklade länderna. Det är en mycket kontroversiell uppfattning, vill jag påpeka. Det finns en dialog som utgår från att vi har en del av världen som vi kallar rik och som i Kyotosammanhang brukar kallas 1-länder, och en annan del som vi kallar utvecklingsländer och som syns inom ramen för den så kallade G 77-gruppen. Denna G 77-grupp består både av jordens fattigaste länder och av länder som och som står för en ansenlig del av den ökning av utsläpp som sker i världen. När det gäller handlar det om av de samlade globala utsläppen. Där försöker vi föra den typ av resonemang som frågeställaren efterfrågar. Vi måste säkerställa att vi får fram ökade åtaganden och ett fortsatt samarbete med och andra mer utvecklade länder som vi får fram fonder och finansiering som dirigeras till de minst utvecklade länderna och som faktiskt inom den tidigare ramen för Kyotoavtal och klimatpolitik inte har fått den typen av stöd. Varför har detta blivit viktigare? Jo, därför att mer av klimatförändringarna nu syns än när Kyotoförhandlingarna fördes. Därför har det också blivit viktigare att redan nu sätta in åtgärder. Det är aldrig lika politiskt intressant som att agera för att undanröja negativa konsekvenser för klimatförändringar som redan uppträder. Det kommer att bli en bärande del av Köpenhamnsöverenskommelsen. Det som är glädjande med slutsatserna är att EU säger sig vara villigt att vara en del av detta och ta sin andel av det. Skälet till att vi inte nu angav exakta siffror är att det kommer att följa en förhandling. Det är också viktigt att se att andra delar av den utvecklade världen tar på sig större åtaganden. Det ska, som sagt, till en förhandling och förhoppningsvis ett avslut i . 42 (): Tack, statsministern, för svaret. Jag har en fråga som kanske inte är lika enkel att besvara offentligt. Hur enig är unionen när det gäller att driva på CDM-mekanismen och ge den grund där de gör mest nytta, i länder som redan har sett konsekvenser av klimatförändringarna? Det var ju statsministern också inne på. Risken kan ju finnas att vi blir oss själva för nära i den situation där vi nu befinner oss ekonomiskt. 43 Statsminister (): Det är alldeles riktigt. Jag tycker mig ha sett två tendenser som möjligen skulle motverka det globala förhållningssättet. Den ena är en klimatnationalism där får akta sig lite nämligen att man bara ropar på inhemska åtgärder. Det är som om det inte finns ett ansvar som är gränsöverskridande och att vi inte behöver föra resonemanget att ta vår del av flexibla mekanismer eller vara med och finansiera dessa fonder. En del gör det enkelt för sig och säger att vi gör allt här hemma, och därtill har vi hur mycket pengar som helst att göra det internationella också. I budgetsituationer av det slag vi har framstår det som ganska ansvarslöst och förmodligen inte möjligt att finansiera. Klimatnationalismen är inte bra. Den gör att rika länder, på marginalen, gör mycket dyra insatser med låg kostnadseffektivitet som inte är särskilt klimatsmarta.