prot · GX0922 · 2009-11-03 00:00:00 — Skulle detta kunna vara en fråga som kommer upp vid ett extra toppmöte eftersom man då hinner med detta före , eller kommer fördelningen att vara en fråga som diskuteras efter ? Jag skulle också vilja ställa en fråga om skogen. Skogsskövlingen är en mycket viktig del av klimatförändringarna. Jag läste i att ett tjugotal miljöorganisationer har skrivit ett brev till miljöministern där de har uttryckt oro för att skogen inte får tillräcklig uppmärksamhet i . De är oroade bland annat över att pengar inom REDD-programmet kommer att gå till bolag som uppger att de bedriver hållbar skogsskötsel när de i själva verket hugger ned skog och gör urskog till oljepalmsplantager. Därför är min fråga: Diskuterades skyddet av skogen under toppmötet? 15 Statsrådet (): Vi har som sagt goda förhoppningar om att den tjeckiske presidenten kommer att skriva under Lissabonfördraget . Men innan vi har fått ett datum från honom är det lite för tidigt att uttala sig om ett eventuellt extra toppmöte. Vi har naturligtvis allt intresse av att få detta på plats . Så fort vi vet när han kommer att skriva under kommer statsministern att kontakta sina kolleger i de övriga medlemsländerna för att höra deras positioner kring dessa två topposter som först ska tillsättas: den höge representanten och den permanenta ordföranden i rådet. Efter det trillar kommissionen in. Det är ordförande uppgift att komponera ett förslag till kommission, då i samarbete med medlemsländerna. Sedan ska listan presenteras. Det går alltså lite grann i olika steg. Innan vi vet exakt när han kommer att skriva på är det lite för tidigt att yttra sig om eventuella extramöten, men vi har naturligtvis en sådan beredskap. I samband med det steget kommer naturligtvis också detta med den svenska kommissionären att bli klart och komma in i det spelet. Men där är vi ännu inte riktigt. Arbetsgruppen tillsattes , så mandatet och arbetstiden för den är inte riktigt fastställda. I och för sig behöver det inte, tror jag, vara klart före därför att principerna för vår del och den stora klumpsumman för EU kommer att kunna spelas in i alla fall. Den interna fördelningen, hur vi justerar för de fattigare EU-länderna, är mer en intern EU-sak, så det tror jag inte påverkar förhandlingsläget. Skogen fanns med helt kort, men det var ingen djup diskussion. Jag vet att miljöministrarna pratade mycket om den på sitt möte för sedan. Man skrev in om vikten av hållbart skogsbruk och så vidare, så man förstärkte den skrivningen något. Men det är självklart att skogen, inte minst regnskogen, har en väldigt viktig roll när det gäller att rädda klimatet, så man kan säkert tänka sig att en del pengar går dit. Då får man förstås hitta mekanismer för att det övervakas så att man är helt säker på att pengarna går dit de ska gå. 16 (fp): Jag vill bara tacka statsrådet för bra och klargörande svar. Jag vill särskilt tacka för svaret om skogen. Att inte skövla regnskog är faktiskt ett av de billigaste sätten att hantera klimatförändringen. Det är en självklarhet att de rika länderna måste vara med och betala för att det här ska hända. Just att övervakningen fungerar bra är helt väsentligt. Det räcker inte med att det växer träd, utan riktig skog med full artrikedom måste bevaras. Det är också, tycker jag, viktigt att understryka att det finns en urbefolkning som lever i en del av denna tropiska regnskog. Även om viss skog avsätts för att vara skyddad är det också viktigt att urbefolkningen kan bo kvar. Jag tackar, som sagt, så mycket för statsrådets svar och är nöjd med det som sades. 17 Statsrådet (): Jag såg det mer som ett inlägg i debatten. Jag håller helt med , så jag tackar för hennes synpunkter. 18 (): Jag vill, , fokusera på finanskrisens följder. Det handlar om tillsynen på makro- och mikronivå. Jag vill särskilt fokusera på de skadliga bonusarna, som vi ju diskuterade i inför toppmötet. Bara en kort bakgrund: Vi hoppas och räknar med att finanskrisen snart är över. Skattebetalarna har räddat bankerna, men det är just nu en låg inlåningsränta. Men internationellt och säkerligen också i snickrar man nu på nya bonussystem. Det bekymrar oss lite grann. Skadliga bonusar är inte acceptabelt; det är medborgarnas uppfattning. Medborgarna kräver ett sunt regelverk på plats . Hur togs den frågan upp på toppmötet? 19 Statsrådet (): Alldeles fick jag en liknande fråga av vice ordföranden i . På just det här toppmötet diskuterades inte bonusfrågan. Men det finns en stor enighet om att vi ska arbeta vidare på att bygga upp de makrofinansiella övervakningssystemen. Där har vi hunnit en bra bit på vägen. En del lagstiftning håller man nu på att utarbeta tillsammans med och så vidare. Vi hoppas att vi får så mycket som möjligt av det på plats. Vidare ska vi återkomma till den mikrofinansiella tillsynen på olika områden. På toppmötet kommer vi att diskutera det vidare. Frågan om bonusar har det talats om i många olika sammanhang, både i G20 och sedan på finansministrarnas möte. Där finns det en stor samsyn: Just skadliga, ohälsosamma, bonusar ska undvikas. Man ska också försöka bidra till ett helt annat tänkande i de här frågorna, skattebetalarna ska inte stå för notan när så här helt förskräckliga system byggs upp som sedan bara rasar och där det blir någon annan som får betala. På just själva toppmötet var det troligen därför att man var ganska överens ingen diskussion om de här frågorna. 20 (): Jag vill bara avsluta med följande fråga: Är det inte så att vi har en del motstånd när det gäller öppenheten i sammanhanget, att vi har stött på patrull och får driva frågan lite extra mycket? 21 Statsrådet (): Generellt finns det länder som är mer öppenhetsvänliga inom EU både i denna fråga och i andra frågor. tillhör de länderna och driver på. Exakt när det hela ska sättas på papper och i detalj utformas finns det förstås skillnader om. Men att ökad transparens och öppenhet behövs i systemet är något som alla länder står bakom. Det har uttryckts mycket tydligt, inte minst på Ekofinsammanträdena. 22 (): Förut fick ministern inte tillfälle att utveckla frågan om . Jag skulle gärna vilja ha svar på en del frågor utöver vad som förut kommit ut. Framför allt gäller det om det finns en europeisk strategi för hur man ska gå till väga när det eskalerar. Situationen är ju att man på något sätt har svårt att skapa demokrati. Det blir ingen andra valomgång och så vidare. När det gäller detta med en europeisk strategi för att på något sätt gå in i är det fråga om en konflikt med en lång historia. Hur ser det ut? Vad handlar det om när det gäller humanitära insatser, militära insatser och samarbete med som ju ska ösa in militär? Det måste väl finnas något slags koppling till och diskussion om den biten. 23 Statsrådet (): På EU-nämndssammanträdet hade vi möjlighet att med något diskutera detta. Det här diskuterades också länge på mötet i innan, så det var en mycket kort diskussion. Slutsatserna därifrån antogs på själva toppmötet. Då levde vi i förvissningen om att det skulle bli en andra valomgång; det var de premisserna som då gällde. Det finns ett allmänt stöd för att EU behöver utforma en mer egen europeisk strategi för hur vi ska kunna stötta dels genom att finnas kvar på plats vi samarbetar där med och andra dels för att, i linje också med den svenska strategin, öka den civila närvaron just för nationsbyggandet, för att försöka stärka institutionerna och demokratin och tillsammans med andra som är mer demokratiska stärka infrastruktur, skola och så vidare. har ju liksom en del andra länder en lång tradition av att arbeta i , medan andra länder är nyare i det avseendet. Här kan vi komplettera den amerikanska strategin. Jag tror att man också från sida inser att det behövs inte bara militära insatser utan också civila insatser. Det här är en av de frågor som finns med bland de tre frågor som dominerar toppmötet tillsammans med : den ekonomiska krisen, miljön samt , och . Det finns säkert anledning att återkomma till vad som sades på det mötet. 24 (): En följdfråga: Var det något resonemang om ? är ju också på något sätt inne i konflikten och utsatt för mycket våld. Finns det alltså med i bilden, och togs det över huvud taget upp den här gången? 25 Statsrådet (): Det var inte uppe på själva toppmötet. Men i allmänna rådet diskuterade man och det som där sker, vilket i sig är viktigt. Om att se och tillsammans som delar i en regional strategi där de påverkar varandra var det en ganska lång och utförlig diskussion. 26 PER (): Från sida har vi riktat skarp kritik mot de förslag som ordförandeskapet, regeringen, gått in med till ministerrådet inför om klimatet. Jag tror inte att någon av dem som såg tv-utsändningen från eller som efteråt läst protokollen kan tveka om att vi har riktat skarp kritik mot att förslagen inte varit tillräckligt långtgående. Bland annat har vi varit kritiska mot att EU har lovat för små utsläppsminskningar det är för lite resurser till klimatfinansieringen i fattiga länder och mot att det inte tydligt nog har klarlagts att man när det gäller klimatfinansieringen inte får ta från det ordinarie biståndet, som bland annat den tidigare gjort. Kritiken kvarstår tyvärr även nu efter ministerrådets möte. Jag vill dock nu lyfta fram en annan viktig fråga rörande EU:s ståndpunkt när det gäller markanvändning och skogsbruk med koppling till klimatet. Under punkt 20 i slutsatserna efter rådsmötet tar EU upp just de här frågorna. Det står så här: En resultatbaserad mekanism som redovisar verifierade utsläppsminskningar bör inrättas. Det är lite EU-jargong. Det vore intressant att höra lite mer om vad meningen faktiskt betyder. Jag och många andra tolkar här in att man kan använda klimatpengar till att avverka urskog och regnskog för att sedan återplantera på ett sådant sätt att man får in det inom ramen för klimathandeln med koldioxid, till exempel genom att plantera oljeväxter som sedan används till att göra biodrivmedel. Kan ministern lugna mig genom att säga att det inte är det som avses med den här återgivna meningen? 27 Statsrådet (): Den paragrafen skärptes något jämfört med de ursprungliga förteckningarna. Där skriver man om hur viktigt det är att ha en hållbar skogsförvaltning. Tanken här, som tidigare var inne på, är att visa på hur viktig skogen är när det gäller klimatarbetet och på att man får inrätta någon typ av mekanism för att se vilka effekterna blir så att vi tydligare kan mäta i debatten förekommer nämligen en massa siffror, statistik och debattartiklar. Man ska ha en mekanism som verkligen visar på effekterna när det gäller utsläppsminskningar och hur man sparar markområden, skonar markområden från skogsröjning och så vidare. Det är så det ska tolkas. 28 PER (): Jag får tacka för svaret, även om det kanske inte blev så väldigt mycket klarare för min del. Problemet är att en samlad miljörörelse pekar ut skogsfrågan som en oerhört central fråga inför . Även väldigt många av de fattigaste länderna som är med i kommer med skarp kritik när det gäller synen på och hanteringen av skogen så här långt. Miljörörelsen är mycket kritisk till EU:s agerande inför . Bland annat krävde EU på det förberedande klimattoppmötet i att texter som förbjöd just skövling av urskog och regnskog ströks ur dokumenten inför , och det gick tyvärr igenom. Det har fått miljörörelsen att peka ut EU specifikt som en av dem som hotar ett fungerande Köpenhamnsavtal. Jag vill höra lite grann hur ministern ser på den kritiken och hur hon tror att EU kan agera för att inte vara en bromskloss när det gäller skogsfrågan i . 29 Statsrådet (): Jag känner inte till just de artiklar som miljörörelsen den är som bekant stor har skrivit och som Per refererar till. Jag vill dock åter poängtera att det inte var en omfattande diskussion eftersom det inte var den största konfliktpunkten, utan det var en kort men tydlig diskussion där man skärpte skrivningen just för att betona hur viktigt det är med en hållbar markanvändning och ett hållbart skogsbruk samt vilken viktig roll de tropiska regnskogarna har i klimatarbetet. Det finns en stor och bred enighet om detta inom EU. Exakt hur förhandlingsdiskussionen kommer att vara i är alldeles för tidigt att säga, men det finns en stor enighet kring detta. Man skärpte som sagt den skrivningen lite grann för att betona detta. Jag tror till och med att det var på spanskt initiativ. Det är ju de som tar över efter oss, och de är mycket angelägna om den här frågan. 30 (): Jag vill återkoppla till den fråga som ställde tidigare om finansieringen av klimatåtgärderna. Hur ska det egentligen gå till? Vad var det man kom fram till när man beslutade sig för denna summa, och hur ska den sedan fördelas? Ministern nämnde något om att det kan gå via bnp, hur mycket man släpper ut och så vidare. Men hur ska det konkret gå till? Kommer det att bli bindande avtal? Vad kommer i så fall att hända om inte alla länder går med på detta avtal? Jag vill veta mer konkret hur detta ska betalas. 31 Statsrådet (): Det är lite grann att be mig förutse exakt vad som kommer ut från , och det vet jag inte. är ju väl bekant med de stora svårigheter som finns. Det finns en mekanism som kallas en blandning mellan det norska och det mexikanska förslaget. Den bygger på det som varje land ska betala, där man viktar mängden utsläpp som varje land gör med bnp. Sedan kan man vikta detta på olika sätt. En del tycker att man ska betala bara för att man är rik, men man kan ju också vara rik men ha gjort väldigt mycket miljöarbete innan. Då måste ju också utsläppsmängderna viktas in i detta. Exakt hur den här globala fördelningsnyckeln ska se ut är precis det vi ska komma överens om i . Vi har från EU:s sida sagt att vi tycker att det ska se likadant ut på EU-nivå när det gäller viktning internt, för EU:s samlade bidrag mellan de 27 medlemsländerna. Men man måste då, som jag svarade tidigare, ta kortsiktiga hänsyn till de EU-länder som är hårdast drabbade av den ekonomiska krisen. Sedan är det både offentliga medel, privata medel och utsläppshandel som ska finansiera detta, och vårt mål är att det ska bli ett globalt bindande avtal i . Kommer vi att lyckas med detta? Jag vet inte. Det är inte bara EU som är förhandlingspart, utan det är många andra också. som har följt denna fråga är väl bekant med diskussionen i andra länder och vet hur svårt detta är, men det är absolut vår målsättning. 32 (): Ja, jag vet hur svårt det är. Det är därför jag vill att verkligen ska ta ordförandetröjan och ledartröjan på sig och ta initiativ för att se till att det ros i land i . undrar jag: Vilka initiativ tänker som ordförandeland ta innan för att ro det i land? 33 Statsrådet (): tar initiativ , varje timme. Vi gör det genom att hålla samman EU-gruppen och genom att finansministern tar tuffa och hårda bataljer i Ekofinkretsen. Vi gör det genom att miljöministern arbetar så hårt i sin krets och genom att många av oss tar bataljer i och på bilaterala träffar. Statsministern är i och tar en batalj och initiativ, just för att vi ska försöka komma dit. Det är vår mest prioriterade uppgift under hela ordförandeskapet, och vi känner starkt stöd från i denna fråga. EU ska behålla ledartröjan. Det har vi lyckats med. Det var inte givet att vi skulle lyckas på toppmötet, men det gjorde vi. försöker vi få de andra länderna att gå med också, som vi naturligtvis finjusterar arbetet fram till genom en mängd olika arbetsgrupper och genom olika rådsmöten för att EU ska komma ännu bättre rustade till . Det är alltså ett dagligt arbete som pågår varje vaken stund. 34 (): Tack, Europaministern! Jag skulle vilja tacka för en bra återrapport. Jag förstår att det måste vara roligt att återrapportera, för det är en ganska stor framgång för . Jag vill också passa på att påminna om att alla partier var väldigt eniga när vi samrådde med inför detta möte, även om det kan låta lite argare nu i kammaren. Det är en stor framgång att EU har en samlad position. Vi har långtgående slutsatser, det vill säga slutsatser i de texter som är resultatet av mötena. Vi har höga mål och väldigt tydliga skrivningar. En effekt av det är till exempel någonting man kan se på dagens , där skriver om hur han nu kommer att träffa , och . Det tycker vi är mycket positivt, eftersom det verkligen visar vilket ledarskap EU just nu har. En sak vi har pratat om på flera möten i är just den finansiella ansvarsfördelningen, eller bördefördelningen som den ibland kallas. Det är svårt med balansen mellan betalningsförmåga och utsläpp. fanns det oro i leden, och det fanns parenteser i texterna, vilket vi pratade mycket och länge om. har det landat, och vi är väldigt glada för det. Efter varje möte i är vi i nyfikna på att höra lite om vad som hände, och fick vi höra ganska allmänt. Jag har egentligen två länder som jag är lite extra nyfiken på. Det ena är och hur våra vänner där agerade, och det andra är och hur våra vänner där agerade. De var nämligen ganska defensiva på mötet med finansministrarna. Det berodde kanske lite på att de inte hade någon finansminister eftersom de just hade haft val. Är det möjligt att säga någonting mer om det? Jag ber inte om skvaller utan bara om information. 35 Statsrådet (): Jag antar att det var statsministern som åsyftades när pratade om . Vi brukar vara lite restriktiva med att lämna ut enskilda länder, men när det gäller kan jag säga att det har varit val där och att det har varit svårt för regeringen att vara fullt ut handlingskraftig eftersom den har varit utgående. har de en regering på plats, och det märktes naturligtvis på mötet. tillhör de länder det har också sagt i flera intervjuer som tycker att EU inte ska vara alltför tydligt med att ge sitt bud för . Man är villig att betala och står helt bakom andan, principerna och fördelningsmekanismerna, men man vill vara säker på att även de andra så kallade 1-länderna , och , det vill säga de rikare länderna kan ta sin del. Man tycker också, precis som även vi har påpekat, att det inte är rimligt att stora, växande ekonomier som och plötsligt ska börja räknas som utvecklingsländer när det handlar om att betala. De har tvärtom stor möjlighet att betala och stå för en del av sina omställningar, även om vi kanske kan hjälpa till. När det gäller är det ett av de Öst- och Centraleuropeiska länder som har varit oroliga för att man ska behöva lägga ut mycket pengar i en väldigt svår ekonomisk tid. Vi har försökt lugna dem, och vi har tillsatt arbetsgruppen och sagt att det ska bli en anpassningsmekanism. Vi känner nog att vi har kommit varandra väsentligt mycket närmare efter detta möte. 36 (): Tack, Europaministern för ett väldigt bra och klargörande svar! Jag tänkte passa på att använda min andra fråga till att gratulera till Östersjöstrategin, som är något som har drivit och verkligen levererat. Det som är speciellt med den är att det är en kombination av lite olika politikområden, där miljö står i fokus. Det är verkligen hållbar utveckling i praktiken. Jag tänkte därför passa på att fråga: Hur blir det med själva genomförandet? När drar det i gång? Detta är nämligen bra, och vi vill att det ska hända så fort som möjligt. 37 Statsrådet (): Det är tänkt att det ska dra i gång i princip . Det var därför vi var så angelägna om att ta det mitt under det svenska ordförandeskapet, så att vi skulle kunna få i gång processen. En del av pilotprojekten kommer att börja ganska , och kommissionen håller på att sätta upp ett ramverk tillsammans med länderna, ett ramverk för hur vi ska ha styrandet av detta. Vi ska inte ha några nya byråkratiska mekanismer, men det kommer att finnas koordinatörer för varje land dit de olika pilotprojektens ansvariga rapporterar. Sedan kommer de att träffas på en årlig basis. Det kommer också att vara en årlig diskussion i allmänna rådet där jag själv sitter. Det kommer att finnas en högnivågrupp där alla 27 länder är välkomna för att se till att det blir öppet och att insynen är komplett. Genom de årliga träffarna kan vi dels göra ett slags utvärdering av var vi är, dels sätta press på varandra. kommer som ordförande kommer att göra en utvärdering och då ha detta som en av de viktigaste frågorna. Jag hoppas att vi kan se hur det börjar röra sig i de här frågorna. 38 (): Tack, statsrådet, för återrapporten! Som många andra redan har varit inne på är det mycket glädjande att Östersjöstrategin har antagits. Det är ett bra svenskt initiativ, och det är mycket positivt att den nu är på plats. gäller det att komma till handling. Jag tror att detta tillsammans med Helcoms Baltic Sea Action Plan gör att det nu finns förutsättningar för att förbättra miljön i . Det krävs väldigt många åtgärder. Vi vet att faktiskt är ganska risigt. är näst intill ett innanhav i EU, men det är bara åtta av nio länder runt som tillhör EU. Det nionde är ett ganska stort och betydelsefullt land, nämligen . var vi några riksdagsledamöter som var på den parlamentariska i . Där diskuterade vi bland annat den då kommande Östersjöstrategin med de ryska deltagarna. Jag tror att man kan säga två saker utifrån den diskussion vi hade. Den ena är att mycket gärna vill vara en aktiv part i Östersjöarbetet och i Östersjöstrategin. Den andra är att inte tänker vidta en massa åtgärder bara för att EU säger åt dem att göra det. Min fråga till statsrådet är: Vad har EU och det svenska ordförandeskapet gjort för att inkludera i arbetet med Östersjöstrategin så att det verkligen blir nio länder av nio runt som kan vara med och förbättra miljön i ? 39 Statsrådet (): Tack för frågan! Det är oerhört glädjande att vi har kunnat anta Östersjöstrategin. Vi har under arbetet varit mycket angelägna om att hålla men även informerade om för att det ska vara så öppet och transparent som möjligt och inte förstås som någonting som hotar eller som konkurrerar. De signaler som vi har fått från är att de tycker att de har haft en bra dialog med oss. är Östersjöstrategin en EU-strategi, men det kommer att finnas olika pilotprojekt där på olika sätt är med. Jag tror precis som att det bara är om man är med och är delaktig som man kan förmås att vidta de olika åtgärderna. Det gäller på miljöområdet där är involverat. Sedan kommer det inom ramen för den nordliga dimensionen att vara en del på hälsoområdet där är ordförande om . Då kommer de automatiskt in. Det finns projekt där är med, och vi ser naturligtvis väldigt gärna att man även hittar mycket konkreta frågor där man knyter upp ryska aktörer, för den delen även norska eftersom berörs. Därigenom kan man öka förutsättningarna för att få bra resultat, inte minst på miljöområdet. 40 (): Tack för svaret! Det är glädjande att involveras i det här arbetet. Även om vi gör väldigt mycket i och i andra länder runt hjälper det inte mycket om det inte ens finns ett fungerande avloppsreningssystem i där avloppsvattnet åker rakt ut i . Även om vi vidtar mängder med åtgärder i och i de andra länderna är det klart att inte kommer att vara starkare än dess svagaste länk. Min andra fråga handlar om ett annat nordiskt land, nämligen och utvidgningen. Diskuterades det över huvud taget under det här rådsmötet om utvidgningen och om möjligheter att få förhandla vidare så att vi åtminstone kan vara fyra nordiska länder i EU? Sedan ser vi fram emot att vi ska vara fem, men det tar nog lite . 41 Statsrådet (): Det är en ambition vi kan dela, men svaret är nej. Det pratades över huvud taget inte om utvidgningen, utan det kommer upp . Det är då man brukar ha en utvidgningsdiskussion. Då vet vi närmare om kommissionen kommer att redan ha hunnit titta så långt på den isländska avin att man kan föreslå att landet kan få kandidatstatus och får ett datum. Det är lite för tidigt; det beror på hur snabbt man jobbar i kommissionen om det sker på den här sidan eller nästa sida . Men en större utvidgningsdebatt blir det i samband med decembertoppmötet. 42 (): Tack, statsrådet, för en glädjande återrapport! Det är roligt att Lissabonfördraget nu har gått igenom och kommer att skrivas under under det svenska ordförandeskapet.