prot · GW0972 · 2009-02-18 00:00:00 — Det har jag inte sett några socialdemokrater föra fram i några andra forum tidigare. Jag kan också mycket väl påminna mig att det var den socialdemokratiska regeringen som plockade hem de trupper som vi hade i . De behövdes mycket väl på plats då och hade egentligen behövts där ända fram till . Men det är bra med denna omsvängning. 35 HANS () replik: frågade: Kan vi göra mer för befolkning? Det är svårt att inte svara ja på den frågan. har beskrivit det på ett bra sätt. Situationen i östra är en av de värsta humanitära katastroferna vi har just nu i världen. Vill vi på allvar säkra kvinnornas situation, deras rättigheter och deras rätt till trygghet i östra behöver vi också lösa de grundläggande bakomliggande orsakerna till den konflikt vi ser i . Det är den internationella huggsexa som pågår om naturtillgångar. Det är viktigt att komma ihåg att detta inte på något sätt är en inomkongolesisk konflikt. Flera av grannländerna är djupt involverade. Vi vet också att en rad multinationella företag deltar i plundringen av landet och förser miliser med vapen och resurser för att säkra sina egna naturtillgångar. Ett av de företag som bidrar till plundringen av och därigenom konflikten är svenska . Det är djupt involverat i olika korruptionshärvor och stöd till olika regimer, både den nuvarande och tidigare. Frågan till är: Vad vill den här regeringen göra för att säkra att alla företag som är engagerade i , och även de svenska, uppträder på ett sjyst sätt? 36 i (fp) replik: tar upp en väldigt viktig aspekt på detta. Det är självklart att det inte bara är en inre kongolesisk konflikt. Det är många grannländer som är involverade. Det är tyvärr många korrupta regimer som ser möjligheter att ta del av naturresurser. De som råkar i kläm och blir offer är civilbefolkningen, kvinnorna, barnen och i många fall också männen. Jag har tagit upp några saker som krävs om man ska kunna göra någonting. Det är förstås väldigt viktigt att se till att vi får en fungerande fredsprocess. Jag är övertygad om att som ett litet land inte kan göra så hemskt mycket självt. Däremot kan vi tillsammans med övriga EU-länder agera gemensamt och sätta tryck på regeringarna på den afrikanska kontinenten som är involverade i konflikten att också sätta sig vid förhandlingsbordet för att få ett slut på konflikten. Jag kan konstatera att är motståndare till EU och därmed vill frånhända de möjligheter vi skulle ha genom EU att bidra till en varaktig fred. 37 HANS () replik: För mig som vänsterpartist börjar arbetet för fred i världen här hemma i . Vi börjar med att till exempel ta ansvar för vårt bistånd och vår vapenexport och att se till att våra svenska företag agerar på ett sådant sätt runt om i världen att de inte motverkar fred och bidrar till konflikter. Det är tyvärr precis det som har skett i . Vi har sett hur svenska företag har deltagit i plundringen av landet och i att fördjupa fattigdomen och stärkt de olika regimerna i landet. Jag frågade : Vad vill den borgerliga regeringen göra åt situationen? Vad vill man göra för att svenska företag ska ta sitt sociala ansvar? Jag får inte något svar, och det är jag inte förvånad över. Jag har ställt frågan gång på gång till olika företrädare för den borgerliga regeringen utan att få något som helst svar. I stället ser vi nu hur den borgerliga regeringen påtvingar inklusive handelsavtal, de så kallade EPA-avtalen. De skulle innebära att möjligheter att ställa krav på utländska företag och utländska investerare kraftigt skulle försvåras. Om man vill verka för fred, , gäller det att ha en sammanhållen politik. Det tycker jag tyvärr att du inte har . 38 i (fp) replik: Jag tycker definitivt att ansvaret börjar hemma i och att vi tar det ansvaret i alliansregeringen. Vi för en utrikespolitik som innebär att vi lever upp till enprocentsmålet i biståndspolitiken. Det gjorde inte den förra regeringen som stödde. Vi ser till att sätta mänskliga rättigheter i centrum i vår utrikespolitik. Jag hade önskat att jag kunnat säga: Vi styr alla svenska företag. Men vi gör inte det. Regering och riksdag har inte den makten att styra alla svenska företag och hur de agerar. Däremot är det väldigt viktigt att inse att om vi ska kunna lösa konflikten i östra krävs det ett svenskt engagemang i EU och FN. Vi måste få fler aktörer att jobba precis som vi för mänskliga rättigheter och fred. Vi måste använda EU och inte som säga att vi ska lämna EU. Det viktigaste redskap vi har om vi vill få en fred i östra är att använda EU och sätta tryck på alla grannländer runt att sätta sig ned och förhandla fram en varaktig fred så att kvinnorna inte utsätts för denna våldtäktsepidemi. 39 (): Jag vill inleda med att säga att jag är lite smått chockad över hur utrikespolitiska debatt i slutändan kom att handla om kablar. Det borde finnas större frågor som svensk utrikespolitik ska handla om. Det är nog inte så lite sanning i det som vi socialdemokrater har formulerat när vi talar om Bokslut Bildt. Det är en trött utrikesminister som fick hela världen att decimeras ned till att handla om ett antal kablar. Det är väl så viktiga kablar. Men stora delar av världen är i stora svårigheter. Våldsamma konflikter brinner till exempel på . Från både den srilankesiska regeringens styrkor som från de tamiliska tigrarna pågår våldsamma övergrepp på civila människor som kommer i kläm i konfliktzonen. Vi har en situation i , som är ett av de länder som väljer att prioritera i sin biståndspolitik. Vi talar där högt och tydligt om mänskliga rättigheter och demokrati. Men får vi rapporter om stora övergrepp på de mänskliga rättigheterna. Detta är bara ett par exempel på några stora och viktiga frågor i världen som borde nämnas i en utrikespolitisk debatt. Den kan inte bara decimeras ned till att handla om kablar. Jag hade också vissa förhoppningar när jag såg att biståndsministern satt här i lokalen. När det gäller Bokslut Bildt handlar det om en departementschef, chefen för . Men i lokalen var också biståndsminister , som jag tyvärr saknade i den biståndspolitiska debatten här . Jag hade vissa förhoppningar om att hon hade möjlighet att komma in i debatten här och svara på en del av de frågor som handlar om den svenska biståndspolitiken. Jag saknar svar från regeringen. Jag är faktiskt förvånad över att inte biståndsministern orkade hålla ut så att vi kunde få ett samtal också om den viktiga delen. Det är en stor del av utrikesbudgeten. Det är om en biståndsbudget på 34 miljarder. Är det någonting som präglar världen just nu så är det finanskrisen. Den slår hårt mot oss i den väl utvecklade, trygga och demokratiska världen. Men den slår just nu också väldigt hårt mot den fattiga delen av världen. Den internationella krisen innebär fortsatt höga matpriser, och den slår stenhårt mot de fattigaste och riskerar att omintetgöra en stor del av de senaste årens framsteg i kampen mot fattigdomen. Mellan 130 och 155 miljoner människor har återigen blivit extremt fattiga . Det tycker jag att vi skulle prata om i den utrikespolitiska deklarationen när vi blickar in som kommer. 46 miljoner människor som i vanliga fall hade tagit sig över 1,25-dollar-om-dagen-strecket, som är den nya nivå man mäter efter, kommer inte att göra det . Ytterligare 53 miljoner kommer inte att kunna ta sig över 2-dollar-om-dagen-strecket 2009. Det här är begrepp som man använder för att definiera extremt fattiga och fattiga människor i världen. Det här är en del av de diskussioner som jag hade velat ha med biståndsministern, men än en gång lämnar hon walk over. Det präglar väl kanske, också det, den trötthet som speglar den svenska utrikespolitiken. Frågar man vanligt folk i vad svensk utrikespolitik står för, var har ett engagemang, vet alla att åker världen runt, och de ser honom då och då på tv skymta förbi med en lång rad välbekanta internationella ansikten. Men vad gör han av svensk utrikespolitik? Fråga era vänner: Vad står svensk utrikespolitik för? Var har vi ett engagemang? I vilken konflikt i världen är vi engagerade? I vilka frågor tar vi täten i svensk utrikespolitik? Fråga fem av era vänner, gör en egen Sifoundersökning hemma, och jag tror att ni kommer att möta ett gäng människor som inte har en aning om vad vi står för. Och det är tråkigt, för jag var en av dem som trodde att var en av dem som ändå hade förutsättningar med sina nätverk och sin erfarenhet att använda till att göra någonting konstruktivt. Även om jag inte delar alla hans uppfattningar, har man ändå mycket stora möjligheter när man är svensk utrikesminister. När vi nu går mot Bokslut Bildt och det är dags att summera den här perioden, är det inte mycket vi kan komma ihåg att han har använt sin mandatperiod eller sin utgångspunkt som svensk utrikesminister till. Det är tråkigt och tragiskt för oss här i kammaren, tråkigt för svenska folket och tråkigt för själv att det är noll i kolumnen för det som människor kommer att minnas honom för som svensk utrikesminister. 40 () replik: tyckte att det var lite tråkigt att debatten hade kommit att handla om kablar. var det väl så att utrikesministern gav en ganska bred beskrivning av svensk utrikespolitik. Därefter kom ett inlägg från den socialdemokratiske utrikespolitiska talesmannen som handlade om vem är som person och sedan om vem är som person och hans storheter i utrikespolitiken samt vilka han är vän med. Men det kom ingenting om socialdemokratisk utrikespolitik, så jag hoppas att vi kan få det . Den som har tagit del av utrikesdeklarationen och lyssnade på vad utrikesministern sade hörde tydligt att det framkom en hel del. Jag tror att vi har en väldigt aktiv utrikespolitik i , att möjligtvis jämföra med den tidigare, socialdemokratiska utrikespolitiken. Jag tycker att på den globala scenen är oerhört mycket mer tydligt i många frågor med än med som utrikesminister. Jag skulle vilja fråga: Vad har Socialdemokraterna för utrikespolitik? Kanske kan leverera ett svar när inte förmådde att göra det. 41 () replik: är kanske lite . Men först och främst skulle vi sätta stopp för den urgröpning av biståndspolitiken som ni har engagerat er i under den här mandatperioden. Vi skulle stå upp för enprocentsmålet. Vi skulle vara tydliga i ett antal konflikter. Vi har en lång historia av engagemang. Ett exempel är när blev fri från fängelset i . Det första landet utanför som han då ville åka till för att uttrycka sin tacksamhet var . Det råkade vara vid den tid då var svensk statsminister. Och han skämdes, för ANC åkte till för att tacka oss för stödet till ANC under hela den befrielseperioden. Vi kan ta liknande exempel på många konflikter i världen där vi har varit glasklara, tydliga och där uppskattning har funnits historiskt och finns . Jag träffade ambassadör , och han uttryckte samma sak vad gällde situationen i . Det finns alltså ingen tvekan om att vi har en historia att visa av stolt utrikespolitik. 42 () replik: Ja, möjligtvis en historia, men frågan är om ni har någon framtid. Man kan prata om enprocentsmål, och jag kanske inte brukar vara den som är den starkaste försvararen av just procentmål över huvud taget, oavsett var det ligger. Men vi kan väl konstatera att den borgerliga regeringen är den enda som ständigt når upp till enprocentsmålet i det här fallet, och det har inte tidigare regeringar förmått. är engagerat inte minst i EU, i Rysslandsfrågan, , , det svensk-polska initiativet Östra partnerskapet. I biståndspolitiken har vi haft ett oerhört tydligt fokus på och fattigdomsbekämpningen. Men om vad är den rödgröna röran överens? Är det om politiken kring insatserna i ? Är det om EU-politiken? Är det om synen på ledare ? Eller var är den stora enighet som lovar ska komma från den rödgröna röran? 43 () replik: På några punkter är det glasklart. Vi tar bestämt avstånd från det hyckleri som ni visar upp i Rysslandspoltiken. Ni pekar finger från och begråter beskjutandet av journalister i som ni skär ned stödet till fria ryska journalister. När det gäller biståndet kan ni stå här och stoltsera med ett enprocentsmål, men tar ni mer och mer av biståndets pengar till andra saker. Och just ditt parti vill ju sänka biståndet. Ni gick till val på att sänka biståndet . Och så sent som hade biståndsministern en debattartikel om just detta, samma vecka som hon inte behagade att visa upp sig här i under den biståndspolitiska debatten. Vart ni är på väg är glasklart. Vi är stolta över att ha en tydlig utrikespolitik. Dels presenterar vi den på bloggen där vi redogör för vad vi står för, dels har vi ett rådslagsarbete pågående där vi går igenom precis alla politikområden. 44 (): Regeringen gjorde i sin inledning av mandatperioden det till en ära att tala högstämt om att skulle tillhöra EU:s kärna. I regeringsförklaringen tog man en rejäl startpunkt: ska tydligt och klart tillhöra kärnan i det europeiska samarbetet. Sedan hölls det många högstämda tal den på detta tema. Men redan i regeringsförklaringen , alltså året därpå, fanns det ingenting. I utrikesdeklarationen återuppstod det. Då hette det: Därför vill vi att ska tillhöra kärnan i det europeiska samarbetet. Men i regeringsförklaringen var det ett minne blott igen, och även i utrikesdeklarationen . Men gläds ni som söker formuleringen i utrikesdeklarationen som vi har fått höra . utrikesdeklaration finns den med igen i inledningen. har valt att tillhöra EU:s kärna, heter det . Tillhöra kärnan i all ära, men det sägs väldigt lite i den här utrikesdeklarationen om vad det ska innebära. Och på mötena i EU vet vi ju numera att regeringens företrädare inte säger någonting. De sitter tysta när viktiga frågor för del tas upp på mötena. Det är nämligen andra länders företrädare som tar upp frågorna om exempelvis ordning och reda på arbetsmarknaden, att det ska finnas kollektivavtal och att lön ska betalas inte utifrån vilket land man kommer ifrån utan utifrån vilket land man för tillfället jobbar i. Det är viktigt för andra länder men tydligen inte för den . Man ska dock tillhöra EU:s kärna, säger man återigen. Vad är det som väntar oss när blir ordförande i ? Tyst diplomati i all ära, men kommer det svenska ordförandeskapet att bli en variant av det begreppet i form av ett tyst ordförandeskap? Statsministern och utrikesministern pekar på att man förbereder sig för att vara beredd på det oväntade. Det behöver man historiskt vara, men det vore önskvärt att också drev frågor under ordförandeskapet. Den borgerliga regeringen har ett svagt intresse av att ta strid för viktiga delar i den svenska modellen. I kölvattnet av det så kallade Lavalfallet kan vi tydligt se hur olika uppfattningar vi har om framtidens . Vi socialdemokrater vill se fler trygga jobb i hela . Vi vill samarbeta över gränserna så att löntagare i hela står väl rustade inför globaliseringens utmaningar. Den svenska borgerliga regeringen och andra borgerliga regeringar i öppnar i stället för lönedumpning och sämre arbetsvillkor. En gemensam arbetsmarknad i är viktigt, men den får inte utnyttjas för att pressa villkoren nedåt eller hota rätten att teckna kollektivavtal. socialdemokrater kan aldrig acceptera att löntagare diskrimineras och får lön utifrån var man kommer ifrån och inte utifrån var man jobbar. Lika lön för lika arbete enligt lagar och avtal är en princip som ska gälla i hela . Den borgerliga regeringens passivitet riskerar att slå sönder vår svenska arbetsmarknadsmodell. Vi ser tydligt hur klyftorna mellan människor har ökat i som ett resultat av den moderata politiken. Vi står upp och försvarar kollektivavtalsmodellen både i och EU. En socialdemokratiskt ledd regering kommer aldrig att sitta tyst på EU:s ministermöten när svenska frågor som är viktiga för utvecklingen i och för människor i kommer upp. Vi vill säkra respekten för enskilda EU-länders ordning inom arbetslivets område, till exempel kollektivavtal och rätten till fackliga stridsåtgärder, och vi vill förhindra social dumpning. Vi socialdemokrater vill sätta löntagarna i före marknaden. Vi vill stärka kollektivavtalen och deras roll på den europeiska nivån. Vi vill investera för framtiden i utbildning, forskning och tillväxt. Vi ser att vi behöver göra det tillsammans med andra EU-länder. Vi vill kontrollera finansmarknaden och dess härjningar. Vi ser behovet av att göra det tillsammans med andra EU-länder. Vi vill samordna minimiskatter på nyckelområden. Vi har frågor som vi vill driva i EU. Den borgerliga regeringen talar om att tillhöra EU:s kärna. Men man sitter tyst på mötena. 45 () replik: sitter inte tyst på mötena i EU. Inte heller sitter våra Europaparlamentariker tysta under arbetet när inte ministrarna är på plats i EU. Det finns många frågor som kan prioriteras under det svenska ordförandeskapet. Klimatförändringarna har nämnts i debatten. Situationen i ligger nära EU; den kommer givetvis fortsatt att beröras. Situationen i , det svensk-polska initiativet återigen och Östra partnerskapet för grannskapsländerna är andra frågor. Det finns många delar där vi har en tydlig politik, där vi vet vad vi vill och driver det starkt. Men vad har och för alternativ? Vad ska de rödgröna driva för frågor? Finns det en enighet mellan , och om hur man ser på EU och vad man ska använda EU till? 46 () replik: säger att regeringen inte sitter tyst och att de borgerliga ledamöterna i inte heller sitter tysta. Berätta då, , vad det är de säger! Vilka initiativ tar de för svenska intressen på EU-nivå? På vilket sätt har svenska ministrar på ministerrådsmötena lyft upp och drivit frågorna om arbetsrätten och kollektivavtalen? Vad har man gjort för inlägg? Du behöver inte citera ord för ord; du kan sammanfatta. Vad har de sagt på mötena? Här i avfärdar statsministern kraven på att ska ta upp dessa frågor med att svenska ministrar och han som statsminister inte kan springa med lappar från oppositionen på EU:s möten. glömde när han räknade upp partiledarna. Jag är övertygad om att vi kommer att nå en stor enighet. Vi är redan på god väg att göra det. Men vad gör ni? 47 () replik: Jag ber om ursäkt för att jag glömde . Om hon kan bidra till att enigheten blir större ska hon givetvis inkluderas. Det finns mycket som de svenska ministrarna gör, inte minst för att värna de svenska jobben. Det arbete som finansminister har gjort inom Ekofin och på finansministermötena är mycket viktigt för att bekämpa den globala finanskrisen något som är av yttersta vikt för att lösa situationen också för de svenska jobben. Att fortsätta jobba för en utvidgning, öppenhet och fri rörlighet inom EU så att svenska företag och arbetare kan röra sig fritt på den inre marknaden är oerhört viktigt. måste vi arbeta för att bekämpa tullar och regleringar från länder utifrån och öppna upp EU vidare. Det är väsentligt för att göra och övriga EU konkurrenskraftiga och därmed i förlängningen värna de svenska jobben. 48 () replik: nämner inget om på vilket sätt borgerliga ledamöter har lyft upp frågor om arbetsrätten eller kollektivavtalen månne beroende på att de inte har gjort det. Så lyder i alla fall rapporterna från andra länder i . På just dessa punkter är det inte som begär ordet utan andra länder. talar om att man har gjort mycket på dessa möten, inte minst , för att värna svenska jobb. Hur kommer det sig då att vi befinner oss i en sådan märklig situation? När svensk fordonsindustri behöver stöd får de inte det av den , utan man får del av det franska stödet från den franska regeringen. Det är ganska märkligt. Hur kommer det sig att inte söker pengar från globaliseringsfonden för att hjälpa svenska företag genom jobbkris och finanskris, vilket pekade på ? Det är märkligt. 49 () replik: Dagens utrikespolitiska debatt har framför allt präglats av konfrontation från oppositionen. Vi står inför ett EU-ordförandeskap. Vi har haft det en gång tidigare. Vid det tillfället ställde den dåvarande oppositionen för att stötta regeringen så att den kunde driva europeiska frågor på ett bra sätt, inklusive de kärnfrågor som här har nämnt. har vi sett en konfrontation med utrikesministern och politiken i ett försök att betrakta den som försvagad. Är det ett bra sätt att möta det nya ordförandeskapet från den nya kartellens sida? 50 () replik: Vi ska inte blanda ihop olika delar av det politiska arbetet alltför mycket, även om det naturligtvis hänger ihop. Den utrikespolitiska debatten handlar om utrikespolitik. En del av utrikesdeklarationen handlar om vad möjligen kan komma att göra under ordförandeskapet. Jag är dock förvånad över att det är så lite som pekas ut som svenska ambitioner och som delar av ett svenskt ordförandeprogram i utrikesdeklarationen. Det är till och med så att det som pekas ut går tillbaka till det förra ordförandeskapet och det som utrikesminister då formulerade 2001. Jag hade faktiskt förväntat mig lite mer. När vi väl kommer till själva ordförandeskapets genomförande tror jag att vi ska kunna ställa upp bakom regeringen ibland kanske långt bakom regeringen men då måste det också innehålla någonting. 51 () replik: Dagens debatt har ändå varit ett sätt för oppositionen att sätta bilden av ett bokslut Bildt, ett stort frågetecken till regeringen tyvärr inte politiken i första hand, utan det har varit mer på ett personligt plan. Jag ser det som ett starkt försvagande eller i varje fall ett syfte att åstadkomma det. Att ni kanske inte lyckas hoppas jag verkligen. Jag är bekymrad för den här situationen. medger ändå här att om vi skulle kunna lyckas med det som står i dagens utrikespolitiska deklaration är det ingen dålig ambition. Den håller att jobba på. Men här säger man upprepade gånger att mer hade varit bättre. Det är alltid lätt att säga i en debatt att man vill ha mer och att det skulle vara bättre. Men jag är bekymrad för att vi inte tillsammans kan formera styrkorna här i den position som vi har. 52 () replik: Jag är bekymrad över att vi hittar så lite i dagens utrikespolitiska deklaration som pekar framåt mot det svenska ordförandeskapet. Det har ju hänt en del på de sju som har gått sedan vi sist var ordförande. Världen har utvecklats. EU har utvecklats. Det finns en del nya utmaningar som borde avspegla sig i detta, tycker jag. När 2001 gick in i EU-ordförandeskapet fanns det ett ambitiöst svenskt ordförandeprogram där vi bland annat tog tydlig ställning för en samlad utvidgning av EU med tio nya medlemsstater. Jag vågar påstå att den utvidgning som sedan skedde med tio nya stater inte hade ägt rum om inte hade varit pådrivande. Det hade blivit en betydligt mindre utvidgning, och det hade möjligen blivit en utvidgning i flera steg som kanske nu hade lett fram till att nio tio länder hade varit medlemmar. Jag saknar de framåtsyftande projekten i det kommande ordförandeskapet. 53 (): Jag ska ägna åt mänskliga rättigheter och frågor runt . Det är många kolleger som redan har tagit upp oerhört viktiga frågor i de här ämnena, och det finns hur mycket som helst som man skulle vilja säga, men tiden räcker inte till allt. 2008 kom 11 000 personer till i . Där var glada människor, festlig musik och inspirerande tal. På scenen vajade den regnbågsfärgade symbolen för mänskliga rättigheter. Det var dags för invigning av . Homosexualitet är förbjudet i minst 70 länder. Det är långt ifrån självklart att fira . I 2007 hölls paraden i ett inhägnat område, och högerextremister trakasserade deltagarna. Det finns flera exempel där parader trakasserats eller förbjudits, till exempel i och . I har slagits fast att det är ett brott mot mänskliga rättigheter att förbjuda parader. Här har ett stort ansvar som de mänskliga rättigheternas företrädare i världen. Mänskliga rättigheter omfattar så oerhört mycket, från mat på bordet, utbildning och rätten att bilda fackföreningar till rätten att bejaka sin sexuella läggning. ska man i och för sig sopa rent framför egen dörr också. Dessvärre kan vi konstatera att främlingsfientliga och homofobiska hatbrott har ökat oroväckande i . Det måste vi arbeta mer med att förändra i vårt eget land. Men fokuserar vi på vad som händer i vår omvärld och framför allt roll i omvärlden.