prot · GX0949 · 2009-12-14 00:00:00 — Jag skulle kunna fortsätta att prata länge om skandalen att regeringen helt avskaffat de bostadspolitiska målen och ersatt dem med ett konstaterande att den som söker bostad ska mötas av ett utbud som överensstämmer med den efterfrågan som den sökande kan visa. Det är ännu ett exempel på hur regeringen slår mot de svaga. Regeringens bostadspolitiska mål är inget annat än ett hån mot dem som saknar ekonomiska möjligheter till efterfrågan på den marknad som regeringen helt förlitar sig på. Det är uppenbart att regeringen inte har förstått att politikens uppgift är att gå in och stötta där marknaden inte tar ansvar. Men jag väljer att avstå från att prata om det, eftersom jag gjort det så förut. Jag mår bara så illa, fru talman, varje gång jag ser hur regeringen systematiskt trampar på dem som redan ligger ned. Det finns mycket mer som borde sägas om de förslag som den moderatledda högerregeringen avspisar med detta betänkande, förslag som handlar om att värna den enskilde och skydda de svaga. Men tiden rusar, och jag ser, fru talman, att jag för länge sedan överskridit min tid. Med detta som bakgrund skulle jag naturligtvis kunna yrka bifall till flera saker. Jag står självklart bakom samtliga reservationer, men nöjer mig med att yrka bifall till reservationerna 1, 3 och 18. Jag vill avsluta med att önska alla kolleger, särskilt fru talmannen, en god jul och ett gott nytt år. (: Jag försökte läsa i betänkandet så mycket jag hann . Det var inte mycket av anförandet som verkade höra till det område som skulle debatteras . Vi hade också vädjat att man skulle försöka hålla nere anförandena, men anförande översteg tiden .) 183 (): I vill vi ha balans på bostadsmarknaden. Det finns miljö- och klimatsmarta bostäder av olika slag för olika människor som befinner sig i olika skeden av livet. När människans behov förändras är det möjligt att snabbt hitta den bostad man behöver. Dagens politiska mål för bostadspolitiken ligger väl i linje med våra åsikter och är fastslagna av . De lyder: Målet för bostadsmarknaden är långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. Målen för hållbart samhällsbyggande är att fysisk planering, byggande och lantmäteriverksamhet ska vara ändamålsenliga. Syftet är att ge alla människor en från social synpunkt god livsmiljö där långsiktigt god hushållning med mark, vatten, naturresurser och energi samt ekonomisk tillväxt och utveckling främjas. Hållbart samhällsbyggande ska bidra till en minskad påverkan på klimatet. Jag kan konstatera att vänstersidan förfasar sig över att människor ska kunna bo som de vill. De vill enligt sin reservation om målet för bostadspolitiken att det politiska etablissemanget ska bestämma. Det vill inte vi. Vi vill främja människors enskilda val. Självklart är de övergripande målen nedbrutna i delmål. Några få av resultaten tänker jag lyfta fram här . För att öka valfriheten har alliansen för det första infört en ny boendeform, ägarlägenheter. För det andra bereder alliansregeringen tillval och frånval för hyreslägenheter för att de boende ska ha möjlighet att välja vilken standard och utrustning de vill ha i sin lägenhet och att detta ska få genomslag på hyran. För det tredje har vi tagit bort stopplagen för kommunerna när det gäller möjligheten att sälja fastigheter i det kommunala bostadsbolaget, vilket innebär att de boende som vill kan få köpa sitt hus för att bilda bostadsrätt. När det gäller etablering på bostadsmarknaden kan vi konstatera att det fortfarande råder bostadsbrist, något vi har haft . bedömde 142 kommuner att de hade bostadsbrist. är motsvarande siffra 139 en mycket marginell skillnad, men siffran går åtminstone något lite åt rätt håll. Däremot kan vi konstatera att med de stora ungdomsgenerationer som kommande år ska ut på bostadsmarknaden är situationen besvärlig, framför allt i storstadsregionerna och på högskoleorterna. För att även göra det möjligt för dem med sämre betalningsförmåga, bland annat ungdomar eller personer med betalningsanmärkningar, att etablera sig på bostadsmarknaden kan kommuner med visst statligt stöd ge hyresgarantier. För perioden till har det beviljats 520 garantier i 19 kommuner. Tyvärr kan vi konstatera att efterfrågan på garantierna inte är så stor som vi hade trott att den skulle bli, men för hushåll som fått garantin är naturligtvis skillnaden stor. De har fått ett förstahandskontrakt. bostadsbestånd består av knappt fyra och en halv miljoner permanentbostäder. Av beståndet är småhus och flerbostadshus. Totalt sett upplåts av bostäderna med hyresrätt. Hyresrätten är därför klart den vanligaste bostadsformen. Det är något att ha med sig när vi diskuterar upplåtelseformer, eftersom emellanåt när vänstersidan diskuterar det låter som om hyresrätten är på väg att försvinna. Men det stämmer inte. Bostadsbyggandet i har under halva och varit alldeles för lågt. Tyvärr har bostadsbyggandet minskat än mer. Det är olyckligt och hänger framför allt ihop med finanskrisen och därefter med den pågående lågkonjunkturen. beräknar att antalet påbörjade bostäder kommer att uppgå till ca 16 500. Framför allt är det byggandet av ägda bostäder som har sett den största minskningen. Människor har inte velat eller kunnat köpa en bostad, vilket gör att byggbranschen slår till alla bromsar, trots att vi kan se att det finns en stor efterfrågan på hyresrätter. Byggprognosen ser lite ljusare ut, ca 20 500 bostäder. Det är inte på långa vägar en tillräcklig uppgång, men det är en ökning. Här vill jag sända en uppmaning till kommunerna. Det är viktigt att ha en genomtänkt markpolitik och att ha planberedskap, för när det vänder är det bra om det går att bygga. Oroväckande är emellertid att byggkostnaderna i princip inte har sjunkit, trots lågkonjunkturen, utan möjligen avstannande priser är åter på väg upp. Detta är som jag ser det ett resultat av dålig konkurrens inom byggmaterialindustrin i kombination med dålig effektivitets- och produktivitetsutveckling i byggsektorn. Här vilar ett stort ansvar på byggsektorns aktörer. Från alliansens sida strävar vi efter att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt genom att skapa långsiktiga och stabila villkor för ägande och byggande av bostäder i alla upplåtelseformer. Viktigast i detta sammanhang är en fungerande finansmarknad för nyproduktion, men även regelförenklingar är en viktig del. De nya reglerna för strandskyddet och den kommande tror vi i alliansen kommer att ge resultat. Sedan måste jag framhäva att byggsektorn själv har ett stort ansvar för att öka sin effektivitet. Det görs en del, men positiva erfarenheter tas inte om hand på ett bra sätt och förmedlas vidare. Detta framkommer bland annat av Statskontorets . Det måste byggsektorn ta till sig. Jag ska göra något ytterligare nedslag i dagens betänkande. Den punkt där det råder mest oenighet mellan parterna gäller om skattebetalarnas pengar ska betalas ut till byggföretagen för att de ska bygga hyresrätter eller inte. Från alliansens sida är vi mycket tydliga: Svaret är nej. Om det behövs stöd till bostadssektorn ska det gå till de boende, inte till byggsektorn. Vi vill inte stoppa skattebetalarnas pengar i byggsektorns fickor en byggsektor där de stora aktörerna fortfarande gör bra vinster. Jag kan konstatera att vänsterpartierna heller inte är samstämmiga när det gäller hur mycket av skattebetalarnas pengar som ska betalas till byggsektorn. Buden är olika. Socialdemokraterna vill tillskjuta , , och tillför inga medel alls för detta. Frågan är vad som gäller. Bostadsmarknaden behöver normaliseras. Regeringen arbetar vidare för att uppnå en långsiktig och funktionell bostadsmarknad. Flera steg har tagits, men naturligtvis kan man inte ta alla steg , utan olika delar faller på plats successivt. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 184 () replik: Det är inte min sak att recensera upplägget av debatterna, men när trycket på ett utskott blir så stort och vi får starkare krav på oss om vad man får prata om under sin debattid än vad tidigare utskott har fått vill jag markera och till protokollet anföra att jag inte tycker att det är rätt att det blir på det sättet. Begreppet samhällsplanering innefattar i alla fall av det anförande som höll. Det är en viktig del av grunden också för bostadsbyggandet. (: ska ställa frågan till .) odlar myten om att skattepengar går till byggföretagen om vi har bostadssubventioner. Det är en myt som bostadsminister också har varit bra på att sprida i stället för att skapa förutsättningar för att det ska byggas fler hyresrätter. Denna myt måste vi hjälpas åt att ändra på. vädjade till kommunerna om att bygga fler hyresrätter och ha planer klara när marknaden vänder. Hur ska de allmännyttiga bostadsföretagen i kommuner kunna bygga om man inte får stöd för att bygga hyresrätter som människor kan efterfråga? Det går att kanalisera bostadssubventionerna till byggherren, alltså till det allmännyttiga bostadsföretaget i kommunen eller till en privat byggherre som kan bygga hyresrätter. Det kommer då inte byggföretaget till godo utan hyresgästen, genom lägre hyra. Ser inte denna möjlighet? 185 () replik: Myten om att subventioner går till byggföretagen, säger . Jag ska säga: Det är ingen myt. Det viktigaste skälet för detta är att man inte behöver anstränga sig inom byggsektorn. Vi ser i rapport efter rapport att man har oerhört dålig produktivitet och effektivitetsutveckling. I den utredning som den förra regeringen gjorde 2005 konstaterades till och med att subventionerna med all sannolikhet inte hade pressat byggkostnaderna. Det som man måste göra är att få sektorn att fungera bättre och bygga billigare. Det är stort ansvar på byggherren när man upphandlar sitt byggande. Sedan är det de facto så att kommuner som vågar vi fick exemplet bygga några få hyresrätter, som man egentligen inte trodde att man skulle kunna hyra ut, för hyresnivån blev dubbelt så hög mot vad man hade tidigare, har lyckats hyra ut varenda hyresrätt. Det visar ju att det finns en efterfrågan. Av det skälet ska man naturligtvis bygga. Man behöver inte göra stora projekt. Här spelar också dagens hyressättningssystem in. Om det allmännyttiga företaget har väldigt låga hyresnivåer vågar heller inte privata aktörer bygga, för man vet inte vad som händer, om det blir överklagan i . Självklart går det att bygga, men man får jobba för saken. Hela den här sektorn måste ändå skärpa till sig, och det gör man inte om man får skattebetalarnas pengar. 186 () replik: Jag håller med om att hela den här sektorn behöver skärpa till sig, inklusive regeringen med sitt bostadspolitiska ansvar. sade själv att byggkostnaderna fortsätter att öka. Det finns inget belägg för att det är bostadssubventionerna som har drivit upp kostnaderna. Det går att kanalisera. Detta är en sak som vi studerade mycket när vi skrev vår motion om ökad produktion av hyresrätter. Det går att styra bostadssubventionerna till byggherren, den som är beställaren av hyresrätter, för att kanalisera kostnaden till avsett ändamål, alltså till hyresgästens lägre hyra. Det är bara retorik som den borgerliga regeringen och även använder, att det är skattebetalarnas pengar som stoppas i byggbolagens fickor. Det är att misskreditera en social bostadspolitik med nödvändiga produktionsstöd för att öka byggnationen. Hur kan vara med och ta ansvar för att det bara igångsattes 5 800 hyresrätter 2008? Vi behöver bygga minst 10 000 hyresrätter till i . Det gör vi inte genom efterfrågan, , utan det måste vi göra med produktionsstöd för att de kommunala och allmännyttiga bostadsföretagen och andra ska bygga. Vi kan uppnå det kommunala bostadsförsörjningsansvar som och säger att det är kommunernas ansvar att göra. Men hur, , ska kommunerna kunna ta sitt bostadsförsörjningsansvar om de inte får de ekonomiska redskapen till att bygga hyresrätter som människor kan betala hyrorna för? 187 () replik: Egentligen skulle vi börja med att ha en liten diskussion om efterfrågan och om efterfrågan över huvud taget kan styra byggandet. Om man tittar på väldigt många andra sektorer kan man se att branscher brukar titta på hur efterfrågan ser ut. När de har konstaterat vad det finns för efterfrågan försöker de också möta den efterfrågan. Av någon obegriplig anledning sker inte detta inom bostadssektorn. Egentligen är det inte obegripligt eftersom den här sektorn aldrig har fått vara anpassad efter efterfrågan på grund av att det mer eller mindre alltid har funnits olika politiska styrmedel. Det var ändå så att den andra sidans politiker även styrde var hatthyllor skulle sitta, hur långa diskbänkarna skulle vara och så vidare. Det här har vi tagit bort, men det har naturligtvis skapat en sektor som inte är van att titta på vad de som ska bo vill ha. Det är det vi vill eftersträva för att normalisera bostadssektorn. Jag är tvärsäker på att det kommer att gå, men självklart är det en process. Den här sektorn måste lära sig att utveckla produkter som folk efterfrågar. De har en lång väg kvar. Det ska jag villigt erkänna. Sedan måste jag tillägga att om inte kommuner plockar fram detaljplaner och är beredda att skapa förutsättningar för byggande blir det heller ingenting byggt. Det är det som är väsentligt. 188 () replik: Jag vill börja där slutade sitt anförande, nämligen med detta att subventionerna enbart har inneburit att man har skänkt bort pengar till byggsektorn. Jag tror inte alls att det är så. Under de perioder som vi har haft subventioner och stimulanser har detta genererat väldigt många bostäder. Sedan kan man föra en diskussion om hur de här pengarna används, men det finns åtminstone svart på vitt att de har genererat bostäder. Det tror jag har varit det primära. borde kanske i stället ta sina borgerliga kommunföreträdare runt om i landet i örat. Där rear man ut olika offentliga institutioner som sedan dräneras på pengar. Där kan man lugnt snacka om att man tar skattepengar och ger dem rakt i handen på privata aktörer. Där tror jag att tillsammans med sina borgerliga kolleger kanske skulle skrika lite högre. Låt mig gå över till min fråga. I sitt anförande beskrev ganska målande de oerhört dystra siffror för bostadsbyggande som vi har i det här landet just . I mångt och mycket håller jag med om den beskrivning hon gör. Det handlar om problem med konkurrens och ett antal andra problem. Kommunerna är inte tillräckligt aktiva och så vidare. Vad är då och den borgerliga alliansens lösningar? Är det bara att sitta med armarna i kors och vänta på att marknaden ska lösa detta? Det har uppenbarligen gått åt helt fel håll . Ska det vara så att varje gång det är en högkonjunktur ska det byggas massor, och konjunkturen blir överhettad, och varje gång det är en lågkonjunktur ska bostadsbyggandet i stort sett krascha ned till noll? 189 () replik: Man kan göra väldigt många olika saker med en historieskrivning. Om det är någonting jag kan tycka är intressant är det när säger att subventionerna har genererat ett högt byggande. Vi kan titta på bostadsbyggandet . Jag tror att det var ett lägre bostadsbyggande . Jag är inte tvärsäker på hur det var 2001. Det var marginellt högre övriga år med ett undantag, nämligen 2006. Självfallet kan man leva byggande , åtminstone i opposition. I en marknadsekonomi är det ganska självklart att det spelar roll om det är högkonjunktur eller lågkonjunktur. En av de väsentligaste delarna är att när det blir lågkonjunktur minskar efterfrågan. Jag hörde till exempel från några kommuner i de hör i och för sig inte till bostadsbristkommunerna att de hade fått ett ökande problem med tomma bostäder. Det här gör naturligtvis att en och annan drar öronen åt sig. Det kommer alltid att variera mellan hög- och lågkonjunktur. Ett av skälen till det är det vi har sett i den här lågkonjunkturen, och som framför allt blev tydligt när vi fick en finanskris, nämligen att det är väldigt svårt att finansiera och få lån. Du kan inte tro att ert marginella stöd skulle ha löst finansieringsfrågan. Det är inte ens rimligt att tro det. 190 () replik: Nej, jag tror inte att de pengar som vi har i budgeten skulle lösa alla världsproblemen, men om vi hade styrt under den här mandatperioden hade vi inte sänkt skatten med 80 miljarder. Då hade nog vårt investeringsstöd kunnat vara en aning större. Jag tror däremot på politiskt mod och politisk vilja. Jag tror nämligen att om det är någonting man ska göra som politisk företrädare är det att försöka påverka marknaden. Något som åtminstone jag tror väldigt starkt på är att man ska försöka motverka stora konjunktursvängningar. Det gör man genom att i lågkonjunktur gasa lite extra, det vill säga stimulera marknaden lite grann så att det byggs, så att det när efterfrågan sedan kommer ska finnas hus och andra byggnader som är byggda och kan nyttjas. Så tycker jag att politiken ska fungera. Då finns det en politisk vilja och ett politiskt mod. Om man anser att bara marknaden ska sköta allting behöver vi knappt ha några sammanträden här i . Då kan vi väl träffas lite då och då och stifta ett ramregelverk, och sedan får det vara bra. Men jag tror på politiskt mod och politisk vilja, och då handlar det om att vidta åtgärder. Om vi nu konstaterar att det är marknaden som ska lösa detta, eller uppenbarligen inte ska lösa det, vill jag ställa en fråga till . har en kampanj eller sajt där man konstaterar att det är 216 000 unga människor som är utan bostad. Jag har inte kontrollerat siffran, men jag vet att av kommunerna uppger att de har bostadsbrist bland ungdomar. Min fråga är: Om vi inte kan styra bostadsbyggandet, hur ska vi då göra för att lösa bostadsbristen i landet? Det måste väl ändå vara ett bostadspolitiskt problem. 191 () replik: Självklart är bostadsbristen ett bostadspolitiskt problem. Också de låga bostadsbyggnadssiffrorna är ett problem. Det har vi aldrig stuckit under stol med. Och vi har under hela mandatperioden, med bostadsminister i spetsen, framhärdat att bostadsbyggandet i det här landet måste öka. Man gör väldigt mycket från regeringens håll. Man har en hel del överläggningar med sektorns olika aktörer där man försöker diskutera igenom vad som behövs och vad som kan göras bättre och där man också försöker följa upp tidigare . Det är medveten om. Egentligen handlar den här debatten om att Socialdemokraterna anser att en subvention skulle lösa de här problemen. Det är inte trovärdigt, för vi har ju inte byggt det som behövdes ens när vi hade högkonjunktur och ett investeringsstöd. Att investeringsbidraget skulle ha varit större om vi inte hade sänkt skatter så kanske det hade varit. Men det hade förvärrat den här krisen, därför att då hade människor haft mindre pengar i plånboken och att konsumera för. Det är en av de viktiga aspekterna på frågan om att hålla samhällsekonomin i gång. 192 () replik: Jag vill börja med att säga att jag inte är särskilt bekväm med den form av politisk censur som jag tycker att fru talmannen delvis ägnar sig åt. Vi har hört hålla ett anförande som också rimligtvis skulle handla om utgiftsområde 18. Det var inte lätt att hitta några kopplingar mellan utgiftsområde 18 och det som talade om. Däremot kunde fru talmannen från rad 3 på s. 94 i betänkandet läsa mitt anförande nästan ordagrant. Jag har i och för sig stuckit in några ilskna små kilar mot den moderatledda högerregeringen, men det hör ju till politiken så att säga. Jag tycker att det är obekvämt att vara utsatt för sådant här. Jag begärde replik därför att jag ville ställa en fråga till . Den handlar naturligtvis om budgetområdet och om de förslag som vi från de gröna har. Det som jag är mest intresserad av är den kunskapsfientlighet som jag tycker mig skåda när man inte är intresserad av de förslag som finns när det gäller att se till att vi får bättre kvalitet i den byggda miljön. Vi har fattat beslut här i om att vi ska arbeta med något som kallas för miljömålsanknuten kunskapsutveckling. Vi har ett miljöråd som har arbetat med detta och tagit fram förslag till satsningar på totalt 17 olika områden, varav ett berör utgiftsområde 18. Det väljer majoritetssidan att lägga i någon sorts papperskorg. Jag skulle vilja veta varför. 193 () replik: har fått i uppdrag att titta på kvalitet i byggande och kvalitet i vårt nuvarande bestånd. Något som man har gjort är rapporten om inomhusmiljön. Vartefter frågorna kommer som rapporter till regeringen bereds de av . Jag skulle vilja lyfta fram en annan fråga som tog upp i sitt anförande. Det gäller hissbidraget. sade flera saker som inte stämmer med verkligheten. Hissbidraget fanns under , 2004. Det var från början begränsat av den socialdemokratiska regeringen ihop med och . Man kunde konstatera att varje hiss kostade . Det förslag på 100 miljoner som lägger kommer att ge ungefär 100 hissar. Hur mycket mer pengar vill lägga på hissbidrag? 194 () replik: Jag blir något förvånad över svaret som jag får när det gäller den miljömålsanknutna kunskapsutvecklingen. hänvisar till och arbete. Ni har inte beviljat de pengar de behöver. De har inte fått de 5 miljoner de vill ha , de 3 miljoner de vill ha och den miljon de vill ha för att kunna utvärdera det material som de har samlat in . Det blir inga rapporter med den finansiering som ni har gett . Ni kan ju inte säga att ni är intresserade när ni stryker de punkterna i budget. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att ni inte försöker fullfölja det projekt som ni har startat. Jag uppfattar det som att ni är rädda för att plocka ut den information som finns där. Redan i den första sammanställningen ser det rätt illa ut. Det skulle behövas rätt stora insatser. Jag vill kommentera det andra som nämnde i sitt anförande, att det skulle vara så stora skillnader mellan de tre oppositionspartiernas sätt att finansiera åtgärder på byggsektorn. Det beror på att vi har valt att lägga pengarna på olika sätt. har valt att tydligt säga att vårt stöd till byggsektorn ska vara knutet till klara och tydliga klimatmål. När det gäller byggsektorn handlar det om energieffektiviseringar. Vi har ungefär samma pengar som och Socialdemokraterna har i sin budget, men vi har lagt dem som ett stöd som är villkorat till energieffektiviseringar. Vi tror att vi kommer dit i de rödgröna förhandlingarna om det program som vi ska genomdriva under nästa mandatperiod. 195 () replik: Jag ska först kommentera frågan om . verksamhet har genomgått en utredning. Jag är säker på att är medveten om det. nya generaldirektör som jag och en annan ledamot i bostadsutskottet har den stora äran att samverka med i insynsrådet gör ett fantastiskt jobb med . Hon har en ordentlig genomgång av samtliga verksamheter. De signaler jag uppfattar i insynsrådet är att generaldirektören är inne på att man kommer att kunna få ut mycket mer av budget . Det får vi ju se. Hon verkar göra ett fantastiskt jobb. konstaterar att ni satsar ungefär samma nivå som de andra två partierna på er planhalva. skiljer det i och för sig lite pengar mellan och Socialdemokraterna. Exakt vad ni satsar vet inte jag. Men det hamnade då under ett annat utskottsområde. Frågan är om man kan använda detta på samma sätt. Men, som sagt, vi får se om ni i ert förslag får ihop någonting så att det blir ett samstämmigt förslag. Det har vi inte sett än så . (forts. prot. 15 § Beslut om uppskjuten ärendebehandling Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ärendebehandlingen skulle fortsättas vid arbetsplenum . 16 § Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Anmäldes och bordlades Propositioner 2009/10:63 Enhetstillstånd för förenklade förfaranden nya bestämmelser i tullagstiftning 2009/10:81 Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för dessa propositioner skulle förlängas till . Motioner med anledning av prop.