prot · GW09118 · 2009-05-14 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2008/09:191 till miljö- och jordbruksutskottet 3 § Beslut om ärenden som slutdebatterats JuU17 Straffet för mord m.m. Punkt 2 (Livstidsstraffet) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 247 för utskottet 34 för res. 1 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 s, 79 m, 22 c, 24 fp, 21 kd För res. 1: 3 s, 18 v, 13 mp Frånvarande: 26 s, 18 m, 7 c, 4 fp, 3 kd, 4 v, 6 mp Punkt 5 (Påföljdssystemet) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 145 för utskottet 136 för res. 3 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 22 c, 24 fp, 21 kd För res. 3: 105 s, 18 v, 13 mp Frånvarande: 25 s, 19 m, 7 c, 4 fp, 3 kd, 4 v, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UU16 Internationella frågor om hållbar utveckling och miljö Punkt 1 (Mål och inriktning m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 146 för utskottet 136 för res. 1 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 22 c, 24 fp, 21 kd För res. 1: 105 s, 18 v, 13 mp Frånvarande: 25 s, 18 m, 7 c, 4 fp, 3 kd, 4 v, 6 mp Punkt 4 (Vatten) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 145 för utskottet 136 för res. 3 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 21 c, 24 fp, 21 kd För res. 3: 105 s, 18 v, 13 mp Frånvarande: 25 s, 18 m, 8 c, 4 fp, 3 kd, 4 v, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 4 § Djurskyddskontrollregister m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2008/09:MJU24 Djurskyddskontrollregister m.m. (prop. 2008/09:143). 1 i (s): ska vi debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 24 om djurskyddskontrollregister. I betänkandet behandlas också ett antal motioner från allmänna motionstiden. Vi socialdemokrater har inga invändningar mot införandet av ett djurskyddskontrollregister. Vi tycker att allt som underlättar tillsyn och kontroll på djurskyddsområdet är bra. Vi anser att ett centralt djurskyddskontrollregister kommer att underlätta detta. När det gäller motionerna som behandlas i betänkandet är vi dock inte lika överens med regeringen och de borgerliga partierna. Vi socialdemokrater har tillsammans med och en reservation i betänkandet. Det gäller en fråga som vi har diskuterat här i kammaren och som jag hade hoppats att vi skulle slippa behöva diskutera fler gånger. Det handlar om tidelag, alltså sexuellt utnyttjande av djur. Jag tänker inte stå här och förklara detaljer i ämnet. Jag tänker inte heller berätta om alla självklara argument som finns för varför tidelag ska vara olagligt. Det förstår varenda människa. En gång i tiden hade vi dödsstraff i för tidelag. Men är det inte längre olagligt. Djurskyddslagen tillåter förvisso inte att djur utsätts för smärta eller tvång något som används i debatten av dem som sjukt nog försvarar tidelag. De påstår att de inte bryter mot denna lag och att det som de håller på med därmed är sanktionerat av svensk lagstiftning. Det är helt absurt. Det är en skamfläck i svensk lagstiftning. Efter att tv-programmet avslöjat ett stort svenskt djursexnätverk och följt upp det sade jordbruksminister : Det ska inte vara tillåtet att ha samlag med djur. Det uttalandet var en stor framgång efter jordbruksministerns tidigare minst sagt otydliga hållning i frågan. Trots flera debatter i kammaren där man från den borgerliga alliansen har sagt att man inte kan kriminalisera något som är så svårt att bevisa, vilket för övrigt är ett av de mest anmärkningsvärt dåliga argument jag har hört från den borgerliga sidan i , ändrade ministern ståndpunkt när medierna visade vad oppositionen redan hade berättat. Djur utnyttjas sexuellt i , de gör det på ett organiserat sätt och förövarna stöder sig på att det inte är ett lagbrott. Men var är lagstiftningen? Vi vet att regeringen kan leverera fort om den vill. Som ett exempel stod vi här och debatterade eftersök på trafikskadat vilt. Då fanns det inga förslag. Drygt senare ligger en tryckt proposition på bord. Det är imponerande. utlovades en ny lagstiftning mot tidelag. Vad har då hänt? Man har hållit en hearing. I övrigt citerar jag texten i betänkandet: Regeringen har för avsikt att se över vilka åtgärder som kan vara lämpliga för att stärka skyddet för djur mot att användas för sexuella ändamål. Denna översyn ska utgöra en del i en större utredning som kommer att få till uppgift att se över nuvarande djurskyddslagstiftning. I mina öron låter det som en långbänk och långt från jordbruksministerns löfte om att kriminalisera samlag med djur. Det låter i alla fall inte som att det är en prioriterad fråga i regeringens arbete. Hur länge ska vi vänta och varför? Hur många fler avslöjanden ska det krävas för att det ska bli fart i frågan igen? Jag vet vad mina borgerliga motdebattörer kommer att säga, om de alls nämner detta område. För att förekomma dem är det lika bra att jag bemöter det redan här och . De kommer att säga, med upprörda röster, att ni ledde regeringen , och ingenting hände. Vi har hört detta i många andra debatter. Det är sant att det inte hände någonting då. Det har heller inte hänt någonting i den här frågan under någon av de borgerliga regeringar vi har haft . Vi har inte skött oss, ni har inte skött er, men har vi en enighet i leverera! Med detta yrkar jag bifall till reservation 6. 2 (): Inte heller vi har något emot en översyn av djurskyddslagstiftningen och ett djurskyddskontrollregister. Vi tycker att det är okej, fast det beror förstås på vad översynen av djurskyddslagstiftningen landar i . Däremot måste jag återigen säga att jag är ledsen för djurens skull över att lades ned . Efter denna nedläggning tycker vi nämligen att det saknas en funktion som verkligen utvecklar kunskap om modern djuretik här i . menar därför att vi bör utreda hur ett verkligt fristående och opolitiskt råd kan tillsättas för att se till djurens bästa. Vi har sagt det förut: har en modell som vi tycker att man ska titta vidare på. Jordbruksministern, som glädjande nog är här i kammaren, kommer förmodligen att säga att redan har ett djurskyddsråd som har till uppgift att arbeta just med djurskyddsfrågor ett råd som ska driva utvecklingen inom etik, utbildning och forskning. Det kan jag också läsa i betänkandet. Men det verkar inte som om det här djurskyddsrådet gör något större väsen av sig. När jag sökte på fick jag 14 träffar på djurskydd, och då sökte jag på alla områden, från krisberedskap till författningar. När jag sökte på djurskyddsråd djur och veterinär fick jag upp fem titlar, de flesta gamla. Det har ju faktiskt funnits djurskyddsråd även tidigare. tycker inte att detta är tillräckligt, och vi menar att djurrätten i behöver stärkas. Därför tycker vi att vi bör tillsätta en djurombudsman. En sådan myndighet skulle faktiskt kunna bidra till att utveckla djurrättsliga och djuretiska frågor. Vi vill också öka stödet till forskning om alternativa djurförsök. Det är nämligen så att fler och fler djur används inom forskning. Enligt utgivna rapport användes drygt 12 miljoner djur i djurförsök i EU . Antalet djur som används vid försök ökar också i . ökade antalet djur i djurförsök till totalt drygt 507 000 djur. Det finns alltså mycket kvar att göra för att minska, ersätta och avskaffa djurförsök. Det är viktigt att mer görs för att ersätta djurförsök med laboratoriebaserad teknik. En stor del av forskningen om cancer, aids och andra sjukdomar sker redan nu utan djurförsök. Mycket kunskap om oss människor och våra sjukdomar kommer från undersökningar av sjuka människor och icke skadliga experiment på frivilliga. En allt större del av dagens forskning sker också på celler och vävnadsbitar från människor. Små bitar av ett organ kan tas till vara vid en operation utan att vi skadas. Det är dessutom så att i de flesta djurförsök används djur som modeller för att forska om människokroppen, människors sjukdomar och hur människor riskerar att skadas av olika kemikalier, miljögifter och annat. Men vi vet att det finns många skillnader mellan djur och människor som gör det svårt att direkt översätta de resultat man får vid försök på djur till vad som händer i våra kroppar. Att använda djur som modell för oss är alltså långt ifrån optimalt. Därför finns många skäl till att vi ska utveckla och använda alternativ för djurens skull men också för vår skull. När de alternativa metoderna väl finns är de ofta billigare, mer pålitliga och ger snabbare resultat än försök med djur. Jag tycker inte heller att det är självklart att djurförsök ska tillåtas bara för att det saknas alternativ. Alla djurförsök är inte livsviktiga för oss människor. Många djurförsök har redan ersatts av alternativa metoder, men för att kunna ersätta fler behöver vi mer forskning. Där, herr talman, vill jag att ska agera mer i EU för att öka anslagen till forskningen om alternativa djurförsök. Sist men absolut inte minst vill jag instämma med , den föregående talaren: Det är viktigt med ett förbud mot att utnyttja djur sexuellt. Det är, precis som sade, helt makalöst att det inte längre finns ett sådant förbud i . Som vi vet har det funnits tidigare, djurskyddslag, men detta förbud trillade av någon anledning ur djurskyddslagen 1988. Ett direkt förbud mot att utnyttja djur sexuellt finns alltså inte längre, detta trots att fler och fler rapporter kommer in till djurskyddsorganisationerna i om att det förekommer och att det ökar. På nätet sprids bilder som ska vara tagna i där djur utnyttjas. Vi tycker, herr talman, att detta är alldeles nog för att återställa det förbud som fanns djurskyddslag. I en interpellationsdebatt här i hade jordbruksministern stora problem med gränsdragningen mellan sexuellt utnyttjande av djur och vad som inte kunde vara det. Jag lovar att vi som lyssnade och sedan också har läst detta inte hade några som helst problem med den gränsdragningen. Jordbruksministern lovade då att det skulle komma ett förslag. Det mynnade, som vi vet, ut i en hearing. Jag undrar nu och kanske får svar av jordbruksministern här om problemen med gränsdragningen är över och om vi kan få se ett lagförslag. Som vi vet kan det ju gå oerhört fort när viljan finns. En djurombudsman skulle med all säkerhet jobba inte minst för det sista som är sagt. Det gör jag också. Jag yrkar därför bifall till reservationerna 2 och 6. 3 (): Djurskyddskontrollregister m.m. är vad vi debatterar. Med mera är de motioner som på något vis handlar om djurskydd i det här betänkandet. har ett syfte, och det är att bidra till en effektivare kontroll på djurskyddsområdet. Det ska medföra en bättre samordning av kontrollmyndigheterna. Uppgifterna i registret ska kunna användas till att förbättra kontrollen av bland annat tvärvillkoren som ger olika ekonomiska stöd inom jordbruksområdet. Gårdsstödet är ett sådant grundstöd, ett EU-stöd som utgår till jordbrukare oberoende av vad man producerar. För att kunna få fullt stöd måste man uppfylla de så kallade tvärvillkoren. Man måste sköta sin jordbruksmark enligt särskilda villkor och även värna om miljö, folkhälsa, växtskydd, djurskydd och djurhälsa. Tvärvillkoren omfattar exempelvis krav rörande skötsel av djuren, veterinärmedicinska behandlingar, avel, journaler och stallets utformning, klimat och buller. För kontroll av dessa tvärvillkor har ett gemensamt regelverk upprättats inom EU. Som exempel kan jag nämna att jag har en fårbesättning som har lammat nu i vår. Då ska man se till att lammen får de här fantastiska brickorna i öronen de gula lapparna alla våra djur har sedan vi gick med i EU. Är det ett bagglamm som föds räcker det med en bricka. Är det tacklamm som man tror att man ska fortsätta att avla på ska de i alla fall ha två brickor. Detta ska ske . Det ska vara ett identitetsnummer från gården, och det ska vara ett identitetsnummer på djuret. Det är alltså väldigt mycket som kontrolleras. Det är därför vi har djur som springer omkring med lappar i öronen. Ett sådant här register ska också medföra att det blir enklare att söka efter och sammanställa personuppgifter. Det här kan i sig anses innebära en större risk för kränkning av den personliga integriteten om man ser på det hela så, men här anser regeringen ändå att det integritetsintrång som det här registret kan sägas innebära för den enskilde inte väger tyngre än behovet av ett sådant register. Så har man utvecklat det i propositionen. De personuppgifter som bör få behandlas i ett kontrollregister är inte av den karaktären att de utgör känsliga uppgifter i personuppgiftslagens mening. Uppgifterna omfattas till exempel inte av definitionen i § 13 personuppgiftslagen. Det handlar emellertid om ett stort antal register och om att flera av uppgifterna ursprungligen har registrerats för andra ändamål än för djurskyddskontroll. Vidare behandlar vi motioner från den allmänna motionstiden. Jag kommer att ta upp några av dem här. En handlar om mjölkkors rätt till bete. Den här motionen har jag skrivit med erfarenhet av att det ges dispenser och med insikten om att det pågår en diskussion och sker påverkan från bland annat några håll här i landet. I utskottet blev vi uppvaktade av en organisation av mjölkproducenter som diskuterade frågan om stora stallar och möjligheten att slippa beteskravet när man bygger stora anläggningar. Det är klart att stora stallar med många djur skapar problem då djuren ska gå ut . Det blir upptrampade områden med leriga ytor och svårigheter att hitta tillräckliga betesarealer nära. Men man kan ju, om man planerar för nya djurstallar, även planera för att djuren ska ha möjlighet till bete. En motion från handlar om kastrering av smågrisar utan bedövning. Det är någonting som fortfarande pågår. Orsaken till att man kastrerar smågrisar är att det kan utvecklas så kallad galtlukt. Jag tror att det är hos av grisarna som man ser den här utvecklingen, och den upplevs som obehaglig av många. Kastreringen får ske av den som sköter djuren fram till en veckas ålder, och sedan måste man ha veterinär till hjälp. Man gav ett uppdrag till 2008 om att utreda förutsättningarna för att lokalbedöva vid kastrering av smågrisar. I det här uppdraget redovisar man att kastrering av smågrisar utan föregående bedövning inte är djurskyddsmässigt acceptabelt. Det tror jag att vi vet allihopa. Men det här har pågått så . Jag vet att jag har diskuterat den här frågan . Hur mycket smärta har inte passerat ! Många länder inom EU kastrerar över huvud taget inte grisar, och vårt grannland har valt att fatta ett beslut mot kastrering . Det här är verkligen en symbolfråga, kan man säga. Framför allt många unga människor väljer att låta bli att äta kött, men går den totala utvecklingen åt motsatt håll. Köttkonsumtionen ökar och ökar. Det är enligt min och mening viktigt att arbeta för att djur ska slippa onödigt lidande på grund av att vi har valt att använda dem i vår tjänst och för vår försörjning. tycker inte att man kan ställa krav på grisproducenter att utföra bedövning, men man ser att det går och att det är möjligt. Det som är bra här är att man i alla fall i regleringsbrevet till har tagit upp frågan om att utveckla tekniken och att man dessutom ska göra några försök på vissa gårdar och redovisa dessa , vilket jag ser fram emot. Det är vår självklara skyldighet att lösa detta, och om det kostar, så kostar det. En annan motion handlar om djurskydd vid hästsport. Jag har skrivit en motion om kontroll av metoder och utrustning vid utövande av hästsport. Jag har skrivit den med anledning av att det finns glapp i djurskyddet vid våra travbanor och glapp i kontrollen av utrustning för hästar vid tävlingar. Det här har jag diskuterat i interpellationsdebatter med jordbruksministern. Eftersom vi har jordbruksministern här är min fråga om han och regeringen ser det här glappet, att det finns en brist, att detta delvis styrs av att det finns en arbetsordning som begränsar banveterinärerna och att det är pengar och hets som ofta styr mer än andra regleringar vid en travbana. Det är inte för inte som man har en slogan inom travsporten som säger: För hästen ger allt. Pullburkar, halsbygel, bitskiva, tungband, gomtryckare och huvudstång är välkända och har anammats som lösningar på problem som uppkommit under träning med travhästar. Det finns uppfinningsrika personer som löser problemen med hjälp av diverse tilltag. När det gäller just utrustningen inom travet tycker jag, som jag tar upp i motionen, att en förprövning av utrustningen av en objektiv myndighet skulle behövas i stället för att verksamhetsutövaren som själv godkänner sin utrustning, vilket är en märklig tågordning. Vi kan i dagens betänkande läsa att det kommer ett förslag om den veterinära verksamheten och att den ska ta upp just frågan om kontrollen vid tävlingar. Banveterinärernas situation ska också tas med. Det tycker jag är mycket bra. Jag ser fram emot detta och hoppas att man beaktar det som finns i den här motionen om att också säkerställa förprövningen av ny teknik. En annan fråga som debatterades och som finns med i en motion är frågan om Belgian blue, alltså nötrasen belgisk blå. Den är framavlad för största möjliga köttproduktion. Rasen har en mycket välutvecklad muskulatur, och det beror på att den har en dubbel uppsättning av muskler. Det är en naturlig mutation och alltså ingen genmodifiering, men den beror på att ett protein som hämmar muskeltillväxten inte fungerar. När jag läste om den här rasen på på Internet hittade jag uppgiften att den här rasen är ett resultat av en målmedveten inseminationsavel som har pågått och att av de renrasiga Belgian blue-djuren måste förlösas med kejsarsnitt den första kalvningen enligt en vetenskaplig undersökning i . Det är ju som att ha en dragkedja i sidan på en ko. Man tar också upp att det var bruket av antibiotika efter som gjorde kejsarsnittet möjligt, vilket banade väg för avel med muskulösa djur hos vilka bäckenöppningen är mindre och kalvarna större. Den kraftiga muskulaturen leder till högre slaktkroppsutbyte och bättre foderomvandlingsförmåga. Minskad fetthalt leder till mörare och magrare kött. Då kan man ju fundera på en sak. äter vi mer och mer kött på restauranger, och där vill man ju inte ha magrare kött, utan det ska vara ganska mycket fett insprängt i det för att det ska fungera i deras organisation. Vidare är de inre organen förminskade. Levern är till exempel mindre och lungorna mindre hos tjuren jämfört med konventionella raser. Sedan har den ju antagligen svårt att röra sig naturligt också. Jag vet att man enligt EG-rätten godkänner den här rasen för avel i . Däremot finns det ett väldigt stort motstånd och en branschöverenskommelse om att inte hantera det här köttet eller föda upp djuren. Dock envisas vissa personer med att ändå föda upp dessa djur eftersom det ytterst är tillåtet, människor som antagligen ser att det finns pengar att tjäna på de här sönderavlade djuren djur som inte orkar bära sig själva eller klarar av att föda fram sina kalvar. Då kan man undra vad det är för fel på vårt samhälle. Hur kan en sådan verksamhet få vara lönsam? Jag vet att jordbruksministern har agerat i frågan, men jag undrar ändå om det inte har tillkommit något mer under resans gång och vad man vidare kan göra i den här frågan, eftersom jag inte har följt diskussionerna speciellt noggrant . Och även om debatten har lagt sig finns ju de här djuren där ute någonstans, och jag tror inte att moderna konsumenter accepterar djur som föds upp med de här defekterna. Vi har ju ändå en djurskyddslag som gäller. Om det betraktas som ett djurskyddsproblem med defekter på kor, eller varför inte de hundar som vi har fått se, funderar man ju på om vi ändå inte kan använda våra regler lite tuffare. tar i en motion upp forskning och djurförsök och att man behöver satsa mer på alternativ. Det är någonting som vi i brukar ha med i våra budgetmotioner, att det faktiskt läggs pengar till alternativ forskning. pågår, kan man säga, en febril jakt på gener. Ständigt har vi kunnat höra om olika forskarlag som hittar nya gener. Men egentligen är själva kunskapen om nya gener av begränsat intresse. Det här blir meningsfullt först när man vet vad en gen gör i kroppen, vilka ämnen den påverkar, och vilka sjukdomar man kan råka ut för om genen inte fungerar. Därför har genforskarna utvecklat det här med nya så kallade knockoutdjur, framför allt knockoutmöss. har också delats ut när det gäller dessa. En knockoutmus är en mus som har fått en av sina gener utslagen, utknockad, så att den inte fungerar. Det finns också motsatsen: möss som har fått en extra gen tillfogad, exempelvis en sjukdomsgen från en människa. De här mössen kallas för transgena möss. Med sådana här metoder kan man tillverka möss som blir alkoholister, möss med ångest eller möss med Alzheimers sjukdom, diabetes eller cancer för att nämna några exempel. Effekten av en utslagen gen hos en mus liknar ofta, alltså inte alltid, effekten på en människa en mycket stor del av generna är nämligen gemensamma. Det här är en verksamhet som ökar och som jag tycker att vi ska vara väl medvetna om och uppmärksamma. Sedan tänker jag nämna något som egentligen inte exakt har med betänkandet att göra men som har att göra med det som just nu händer i världen, nämligen svininfluensan och de djurfabriker som finns. Den storskaliga djurhållningen är en huvudorsak, säger man. När vi tvingar samman djur i onaturligt stora grupper får virus en möjlighet att spridas. kom av allt kött i världen från storskaliga djurfabriker. Bara var andelen uppe i . Från till och från till har kött blivit en globaliserad produkt. av världens fjäderfä kommer från djurfabriker liksom hälften av allt griskött. Detta får vi i inte blunda för. Även om vi är långt från de här enorma djurfabrikerna är också vi på väg åt samma håll. Det är större koncentrationer av djur. blir det större besättningar. Resonemanget om det här med mjölkkor på bete har redan lite grann utvecklats. Det blir allt större djurbesättningar. Var sätter vi gränsen? Vidare har vi frågan om förbudet mot sexuellt utnyttjande av djur, men jag tänker inte vidare gå in på det. Både och från s och v har ju tagit upp den frågan. Slutligen: Naturligtvis står jag bakom alla reservationer, men jag yrkar bifall endast till reservation 6. 4 (): Inledningsvis yrkar jag bifall till slutsatserna i betänkandet och till utskottets förslag som helhet samt avslag på motionerna. Jag tänker först lite grann uppehålla mig vid frågan om förhållandet djurmänniska. Sedan tänker jag berätta lite grann om vad som hitintills har gjorts. Jag kommer också att lite grann beskriva djurskyddskontrollregistret och göra några kommentarer till de motioner som behandlas i betänkandet och som handlar om djurs varande utomhus eller icke och, naturligtvis, lite grann om området sexuellt utnyttjande av djur eftersom oppositionen ser det som huvudsaken i dagens debatt. Det är viktigt att slå fast att vi inte ska ge djur några rättigheter. Om ett djur ges en rättighet följer därmed per automatik en skyldighet. Jag vill påstå att ingen vill hävda att ett djur har någon skyldighet. Därför hänger resonemanget inte ihop. Däremot, kära åhörare, har vi människor en oinskränkt skyldighet att behandla djur på ett korrekt, riktigt och värdigt sätt. Detta är det viktigt att slå fast. Därför riktas lagstiftningen just till dem som har hand om djur, inte till några andra. Vad har då egentligen gjorts? Ja, när alliansregeringen tillträdde befriades från , vilket var ett stort steg framåt för djurskyddet i . Att inrätta var från första början ett feltänk. Men så kan det bli när mindre partier förmår ett stort parti att gå den vägen. Det blir dyrt, och uppenbarligen fick myndigheten fel uppdrag. Personal var ifrågasatt. fick känslor gå före faktisk forskning i arbetet.