prot · GW09130 · 2009-06-11 00:00:00 — Här borde det finnas möjligheter att utnyttja de rekommendationer som redovisar i sin kommission för ett progressivt nedrustningsarbete. Den andra frågan är konventionen om klustervapen. Trots att utrikesministern här raljerade över de norska initiativen att få till ett förbud mot klustervapen fick han ändå till slut ge med sig i fråga om att skulle skriva under det avtalet. Själv såg han till att vara i i stället för att åka till tillsammans med en massa andra utrikesministrar som tyckte att det var viktigt att skriva under konventionen som förbjuder klustervapen. har vi i processen nått till att vi ska ratificera det avtalet. Jag är glad över att utskottet och det är en bred majoritet i utskottet tydligt skriver att det skyndsamt ska ratificeras av . Tyvärr talar , utrikesministern, om en väldigt , kanske uppemot , innan vi har hittat lösningen på det här problemet. Det duger inte. Vi behöver ratificera avtalet skyndsamt för att vara ledande i arbetet med att få bort klustervapen. Låt mig också tala om kvinnornas roll i konflikter och hur de utnyttjas i konflikter. Vi känner alla till FN-resolutionen som handlar om kvinnornas roll i konflikter, att vi behöver ha med dem i fredsbevarande operationer för att de har ett annat synsätt, och hur vi bör förhålla oss till kvinnor som befinner sig i konfliktområden och så vidare. Vi har resolution som handlar om sexuellt våld i konflikter. Det är någonting som jag vill lyfta fram speciellt . Vi har sett exempel där våldtäkter av kvinnor används som ett vapen i konflikter, inte bara som ett vapen mot den enskilda kvinnan och ett fruktansvärt övergrepp på kvinnan, utan också för att sprida hat och illvilja hos motståndarna för att på det sättet trigga upp en krigsstämning. Övergreppen görs inte heller enbart av det skälet. I vissa områden i världen finns det ju kulturella och religiösa bevekelsegrunder som gör att familjer splittras och hela samhällen slås sönder av att en kvinna har blivit våldtagen. Detta är, som Kvinna till kvinna ibland brukar säga, något slags massförstörelsevapen också. Jag går inte så långt att jag jämför kärnvapen med de våldtäkter vi ser i konflikterna, men jag tycker nog att det är dags att vi börjar lyfta fram detta, för det har ödesdigra konsekvenser för samhället när massvåldtäkter används på det viset. Vi har i det här betänkandet skrivit väl om detta, och vi vill att det ska lyftas fram än mer. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till våra reservationer 9, 18, 22 och 30. I detta anförande instämde (). 130 HANS (): När föll och avskaffades föddes en dröm om en värld av fred och samarbete utan kapprustning och motsättningar. Vi fick en möjlighet att stärka FN och befria mänskligheten från krigens ok och det hot som kärnvapen utgör. Låt oss konstatera att den drömmen har blivit alltmer avlägsen och att vi försuttit många av de historiska möjligheter vi har haft i våra händer. ser vi en värld där man i en rad regioner åter rustar och kapprustar, där klyftorna växer i konfrontationens spår och där miljoner människor lever i krigets helvete. Åter ser vi hur motsättningarna ökar. I flera regioner ser vi oroväckande tecken på militär upprustning, och även i vårt eget område. Utvecklingen i och planer på att anlägga en bas för antirobotmissiler i och en radaranläggning i är sådana oroväckande exempel. Utvecklingen må vara oroande men kan inte målas i enbart svarta färger. Det finns öppningar och möjligheter att överbrygga motsättningarna inom och i världen. Drömmen om en värld av fred och samarbete må vara just en dröm, men den är knappast död. Jag kan ge ett konkret exempel på just hur denna dröm lever. besökte jag som valobservatör . Där genomförde man ett demokratiskt presidentval och hade sitt första regeringsskifte . härjades av ett blodigt USA-understött inbördeskrig och led under förtrycket av en auktoritär högerregim. Kan folket vinna både fred och demokrati i ett land som tror jag inte att det finns något land på jorden där en fredlig och demokratisk utveckling inte är möjlig. skulle kunna spela en avgörande roll i en positiv utveckling i världen i stort såväl som i vårt närområde. Men ett som knyter sig allt närmare Nato, som aktivt deltar i militariseringen av EU och som väljer en väg av konfrontationer mot kommer inte att vara en sådan kraft. Möjligheterna för att ska spela en positiv roll saknas inte, däremot saknas uppenbarligen den politiska viljan hos den borgerliga regeringen. anser att ska vara militärt alliansfritt. Vi värnar ett oberoende med en självständig utrikes- och säkerhetspolitik och som är en tydlig och konsekvent röst för fred och nedrustning. För är den militära alliansfriheten en grundbult i den svenska utrikes- och säkerhetspolitiken som vi inte är beredda att kompromissa med. Vår alliansfrihet har tjänat och tjänar oss väl och har god möjlighet att även i fortsättningen tjäna oss väl . Alliansfriheten har varit och är en av grundorsakerna till att vårt land varit förskonat från krig och har goda möjligheter att även vara en grund för säkerhet och fred i vårt eget land. Men vår alliansfrihet ger också goda möjligheter att i vår omvärld vara en kraft för fred och nedrustning. Om vi ser oss runt om i världen är det lätt att konstatera att världen är i akut behov av alliansfria stater som står fria från militärallianser och stormakter och som kan agera som fredsmäklare och värdar för freds- och försoningsprocesser. Genom vår alliansfrihet i kombination med vår avsaknad av kolonial historia och det internationella anseende som fått genom långvarigt biståndsarbete har vårt land unika förutsättningar att vara just ett sådant land om vi så önskar. Vår alliansfrihet är därför vår största säkerhetspolitiska och utrikespolitiska tillgång. Men även om utskottsmajoriteten säger att är alliansfritt så agerar på flera områden i realiteten på ett sätt som ingen annan kan uppfatta som just alliansfritt. Utan offentlig debatt i och utan att svenska folket tillfrågats ser vi hur vår alliansfrihet töms på innehåll och berövas sin trovärdighet i takt med att det militära samarbetet med Nato och inom Europeiska unionen fördjupas och breddas. Det har varit en utveckling som skett genom de små stegens tyranni. Steg för steg har förts mot ett Natomedlemskap bort från alliansfriheten. Ska vi vara ärliga i denna kammare var det knappast en utveckling som inleddes med maktskiftet 2006. Två viktiga och stora steg bort från alliansfriheten har tagits . För mindre än röstade en majoritet här i ja till Lissabonfördraget där man uttryckligen slår fast att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken ska omfatta den gradvisa utformningen av unionens gemensamma försvarspolitik. Den kommer att leda till ett gemensamt försvar. Ett annat steg togs när den svenska representationen i Natohögkvarteret i uppgraderas till en egen ambassad efter beslut av den borgerliga regeringen. Frågan är om retoriken om alliansfrihet har täckning i vårt agerande och om omvärlden längre betraktar oss som just ett alliansfritt land. Det är därför inte så konstigt att utskottsmajoriteten i betänkandet säger att är alliansfritt men säger ingenting om vad vi ska vara . Med den här utvecklingen är det ett faktum att alliansfriheten på flera centrala områden förlorat sin grund och sin egen trovärdighet. Ett tydligt steg bort från alliansfriheten tas i detta . inleddes den Natoledda övningen Loyal Arrow i med flygflottiljen F 21 i som bas. Fram till ska drygt 50 stridsflygplan, ett hangarfartyg och drygt 2 000 soldater från tio länder genomföra den största flygövningen i svensk historia. Att vi upplåter vårt territorium för Natoledda övningar är i grunden oförenligt med svensk alliansfrihet. Övningen riskerar dessutom att bidra till en militär kapprustning i hela . Försvarsmakten säger själv att övningen är en del i uppbyggandet av Natos snabbinsatsstyrka, Nato Response Force, en styrka som kom till på initiativ av förre försvarsminister . Han är en av huvudarkitekterna bakom anfallskrig mot . Det är ett krig som drivit fyra miljoner irakier på flykt och kostat kanske så mycket som en miljon människoliv. Enligt Nato ska de 25 000 man som ska ingå i Nato Response Force kunna sättas in med fem dagars varsel för att bekämpa så kallad terrorism. Den ska kunna sättas in utan FN-mandat och i strid mot folkrätten. Den borgerliga regeringen har inte velat ge besked om ska gå med i Natos snabbinsatsstyrka. Men att man nu upplåter svenskt territorium för förberedelsearbetet ger ju ett tydligt svar på i vilken riktning man vill gå. Den tid då vi som är vänner av alliansfrihet i kunde tala om att försvara alliansfriheten är förbi. handlar det om att återupprätta alliansfrihetens trovärdighet. I vår motion och i våra reservationer visar vi vänsterpartister på några av de helt avgörande steg som behöver tas för att alliansfrihetens trovärdighet ska åtminstone delvis kunna återupprättas. Då krävs att vårt territorium, vårt luftrum och vårt territorialvatten inte upplåts för framtida Natoledda militärövningar. Då krävs att vi tydligt tackar nej för att delta i EU:s stridsgrupper och Natos snabbinsatsstyrka. Då krävs att vi avvecklar vår representation i Natohögkvarteret i . står inför ett avgörande säkerhetspolitiskt vägval. Det är inte i längden hållbart att i deklarationer hävda alliansfrihet som man agerar på ett sätt som ingen kan uppfatta som just alliansfritt. Inom står vi inför en rad konkreta frågeställningar om svenskt Natomedlemskap, om deltagande i Natos snabbinsatsstyrka och värdskapet för Nordic Battlegroup 2011. På inga av dessa tre helt avgörande framtidsfrågor får vi ett klart besked från den borgerliga majoriteten. vill jag understryka att vi i den rödgröna oppositionen på dessa punkter är eniga i vårt avvisande av medlemskap i och svenskt deltagande i Natos snabbinsatsstyrka såväl som i vårt krav att ska dra tillbaka värdskapet för Nordic Battlegroup 2011. Vi är eniga i oppositionen i vårt stöd till en svensk alliansfrihet inte utan också . är det hög tid att sluta mörka. är det att komma ut ur de säkerhetspolitiska garderoberna och i öppen och bred debatt visa var man står inför dessa helt avgörande framtida vägval. Var står i dessa för vårt land helt centrala och avgörande frågor ska ingen behöva tveka om. Jag yrkar med detta bifall till reservationerna 2 och 15. (forts. 16 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SoU25 Handel med vissa receptfria läkemedel Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 262 för utskottet 18 för res. 1 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 s, 85 m, 21 c, 21 fp, 17 kd, 16 mp För res. 1: 1 s, 17 v Frånvarande: 27 s, 12 m, 8 c, 7 fp, 7 kd, 5 v, 3 mp Punkt 2 (Lagförslagen) 1. utskottet 2. res. 2 (s, mp) Votering: 145 för utskottet 119 för res. 2 17 avstod 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 84 m, 21 c, 21 fp, 18 kd För res. 2: 103 s, 16 mp Avstod: 17 v Frånvarande: 26 s, 13 m, 8 c, 7 fp, 6 kd, 5 v, 3 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU23 Överlåtbara fiskerättigheter m.m. Punkt 2 (Fiskebestånden m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 144 för utskottet 137 för res. 1 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 22 c, 21 fp, 18 kd För res. 1: 104 s, 17 v, 16 mp Frånvarande: 26 s, 14 m, 7 c, 7 fp, 6 kd, 5 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU23 En långsiktigt hållbar organisation för de allmänna förvaltningsdomstolarna i första instans Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 145 för utskottet 137 för res. 1 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 22 c, 21 fp, 18 kd För res. 1: 104 s, 17 v, 16 mp Frånvarande: 26 s, 13 m, 7 c, 7 fp, 6 kd, 5 v, 3 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Domkretsar för de allmänna förvaltningsdomstolarna) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: 146 för utskottet 104 för res. 2 32 avstod 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 22 c, 21 fp, 18 kd, 1 mp För res. 2: 104 s Avstod: 17 v, 15 mp Frånvarande: 26 s, 13 m, 7 c, 7 fp, 6 kd, 5 v, 3 mp () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 16 § (forts. från 14 §) Vissa säkerhetspolitiska frågor (forts. UU11) 131 () replik: Jag tycker att det var förtjänstfullt av att peka på de likheter som vi i den rödgröna alliansen har när det gäller säkerhetspolitiken. Du påpekar tydligt och klart att vi är emot ett medlemskap i . Vi står fast vid den militära alliansfriheten. Om vi vinner valet är det ingen tvekan om att vi inte kommer att ansöka om ett medlemskap eller bidra till att det kommer upp på dagordningen under nästkommande mandatperiod. Det var också bra att du lyfte upp att vi inte vill ta ledarskapet för en nordisk stridsgrupp 2011 och att vi inte heller kommer att delta i Natos snabbinsatsstyrka. Det är korrekt som säger, det är tre områden som vi är helt överens om. Innan jag fortsätter till en del saker som jag tyckte var mer tveksamma i anförande vill jag ha detta sagt eftersom det visar att det i säkerhetspolitiken de facto finns en större enighet mellan våra tre partier än vad det finns mellan de fyra borgerliga, där en så vital fråga som Natomedlemskapet splittrar de borgerliga partierna. Det finns en sak som jag skulle vilja fråga om. Det handlar om Partnerskap för fred. har en reservation där man säger att man vill att ska lämna Partnerskap för fred. Det är en organisation, en samarbetsform, som vi har utvecklat för att vi har tyckt att det är viktigt att har möjlighet att delta i FN-mandaterade internationella insatser. parti, , har ju ställt upp på en hel del sådana insatser som genomförts av Nato, till exempel i Kosovo. Det hade inte varit möjligt om vi inte hade haft ett samarbete inom Partnerskap för fred. Jag är nyfiken på att höra om detta verkligen är en rimlig hållning när vi vill kunna delta i vissa internationella insatser som också genomförs av Nato, givetvis under ett FN-mandat som i Kosovo. 132 HANS () replik: hade uppenbarligen vissa behov av att markera mot när han gick in i den här kammaren. Förklaringen till det tror jag inte går att finna i mitt anförande eller i den här kammaren, men det kan andra spekulera om. Men det är väl bra att då i det här inlägget fokuserar på och understryker det som vi faktiskt är eniga om. Vi har en rödgrön opposition som är helt enig när det gäller tre saker: ska inte ansöka om medlemskap i , vi ska inte ansöka om medlemskap i snabbinsatsstyrka och vi ska tacka nej till ledarskap för Nordic Battlegroup 2011. Det är de tre centrala säkerhetspolitiska frågor som står på svensk utrikes- och säkerhetspolitiks dagordning. När det kommer till den konkreta frågan om Partnerskap för fred vet mycket väl att är ett parti som varit positivt till att vi ska delta i internationella insatser. Vi har under den här mandatperioden sagt ja till svenskt deltagande i en lång rad insatser i Kosovo, i , i , i , utanför och så vidare. Vi ser också att ska man klara av den typen av insatser krävs det gemensamma övningar. Vi är inte principiella motståndare till att man genomför gemensamma övningar. Det vi däremot har vänt oss mot sedan gick med i Partnerskap för fred har varit att det här handlar om så mycket mer än bara att man ska samordna sig och öva tillsammans i militära övningar. Det har inneburit att vi som alliansfritt land har knutit oss närmare Nato på centrala områden. Ett sådant område ser vi just de här dagarna genom den Natoledda övning som genomförs på svenskt territorium och som sker inom ramen för Partnerskap för fred. Där har vi ett sådant exempel som faktiskt konkret har hotat vår alliansfrihet, för det är så de facto då vi sitter i denna kammare att , och i det här läget befinner sig under Natos ledning. De är de facto en del av Nato. Jag har svårt att se hur det kan vara förenligt att stå och säga att man är vän av alliansfrihet och upplåta vårt territorium till att låta Nato hålla övningar. 133 () replik: De Natoövningarna kan vi ha en diskussion med de borgerliga om sedan eftersom det är regeringen som har tackat ja till det, och det har inte behandlats av . Men det är klart att det inte är första gången som det sker Natoövningar. har också varit i och demonstrerat när det var Natoövningar där. Jag tror nog att svenska myndigheter har koll på även om Nato övar, ärligt talat. Jag tror inte att själva står under Natos befäl. Låt mig också säga när det gäller Partnerskap för fred att det kan i alla fall knappast vara det som har lett oss in i det som talar om, för i Partnerskap för fred finns länder som till exempel med. Jag tror inte att någon här tycker att direkt har närmat sig ett Natomedlemskap, att det är det som har varit själva drivkraften in i Nato. Men låt oss lämna PFF och gå till den fråga som jag vill ställa till dig och senare också till från , för och är två av partierna som om man får vara ärlig och otid försöker skapa en bild av att glider in i Nato. försöker också ge en bild av att Nato på något vis håller på att omringa . Det handlar om radarstationer; det handlar om att Nato har expanderat mot gränser. Är medveten om att har ett närmare samarbete med Nato än vad har? har fler samarbetsformer än Partnerskap för fred. har ett gemensamt råd tillsammans med Nato där man sitter och arbetar inom ett stort antal frågor, som just det du vände dig mot, terrorismbekämpning. har alltså ett betydligt mer organiserat samarbete med Nato än vad har. Är din slutsats då att glider in i Nato? 134 HANS () replik: behöver inte använda sin talartid till att hålla föredrag om hur Nato är uppbyggt. Det klarar jag alldeles utmärkt av att läsa på själv. När det gäller utvecklingen i beklagar jag när jag hör beskrivning, för det vi ser och som jag tror att många delar min och oro för är just en kapprustning i där vi ser en ökad konfrontation. Det kan knappast ha undgått vad som hände i där vi kunde se på ena sidan hur Nato rustade upp och militärt satsade i medan upprustade på andra sidan gränsen. Utvecklingen på kan knappast ha undgått , där vi ser att Natos och ökade militära närvaro i och har lett fram till att i sin tur har skickat ut signaler om att man ska öka sin militära närvaro i . Det är en utveckling som vi är oerhört oroade över. Vi hade en unik möjlighet efter och murens fall att få ett fördjupat samarbete i , så att vi skulle slippa utvecklingen av den här typen av motsättningar där man låser in sig på varsin sida om gränsen och militärt upprustar. Men det är precis den utvecklingen som vi ser. Det är den utvecklingen som jag pekar på i mitt anförande att vi också riskerar att se uppe i med den militärövning som pågår just . Det är visserligen helt sant att Socialdemokraterna inte har blivit tillfrågade om den här övningen, men jag har heller inte sett några socialdemokrater direkt delta i de protester som har varit och i det försvar av alliansfriheten som ändå har organiserats uppe i , och det beklagar jag. Även om vi är eniga på flera områden när det gäller svensk säkerhetspolitik finns det också en rad områden där vi är oeniga. Och där hoppas jag att vi framöver ska kunna bli betydligt mer eniga. För jag vet, och det tror jag också att vet, att om man frågar vad svenska folket tycker om svensk säkerhetspolitik märker man att det finns ett grundmurat stöd i det här landet för en stark svensk alliansfrihet. 135 (): Vi debatterar utrikesutskottets betänkande nr 11, Vissa säkerhetspolitiska frågor. I det betänkandet ingår ett väldigt brett register av väldigt många olika frågor som har kommit upp på bord under de allmänna motionstiderna . Det gäller allt från frågan om kärnvapenspridning och användning av utarmat uran i vapen, vilket är emot, till skapandet av långsiktig fred, fredsarbete och konfliktförebyggande perspektiv som ska genomsyra politiken, vilket är väldigt mycket för. Geografiskt spänner betänkandet över alltifrån IsraelPalestina-frågan och ända till . är till exempel anhängare av förslaget om att man ska försöka skapa en kanadensisk-arktisk-skandinavisk kärnvapenfri zon. Det är alltså ett väldigt brett betänkande. När jag har läst igenom detta betänkande slås jag av att det finns goda motioner som är ytterst välvilliga från i princip alla partier. Det visar på bredden och engagemanget i denna kammare för freds- och säkerhetsfrågorna för att skapa en bättre värld. Det känns faktiskt hoppfullt när man läser igenom detta berg av att-satser. Det är trevligt. Det finns många olika saker som man kan välja att lyfta i ett sådant här betänkande. Det jag tänkte lyfta är frågan om alliansfriheten och vision för hur utrikespolitiken borde vara. Vår vision är att ska vara ett militärt alliansfritt land så som vi en gång utan tvivel var. Vi ska vara ett land som står upp mot de mäktiga i världen och talar mot förtryck var än i världen det förekommer, oavsett vilka det är som utövar förtrycket. Vi ska vara en röst för solidaritet och global rättvisa. För att vi ska kunna vara det behöver vi vara militärt alliansfria. Vi behöver vara ett land som inte är uppbundet vid vissa stormakter. Men vi ska inte bara vara en röst. Det räcker inte bara med att tala för fred och säkerhet. Man måste också kunna handla. Och ibland är det nödvändigt, anser vi miljöpartister, att man är beredd att använda militära styrkor i fredsskapande aktioner. Men då är det ett krav som vi i anser är absolut, och det är att ska delta i militära interventioner i konflikter ska det vara med ett FN-mandat. Om man struntar i FN-mandat är man ute på väldigt farliga vägar. En annan sak som vi i lyfter fram är att vi ska delta i de bra interventionerna, de som är goda, och inte i de dåliga interventionerna som görs av säkerhetspolitiska skäl i vissa stormakters intresse. Det låter lätt och det är lätt att säga, men i praktiken är det ofta svårt att skilja de goda interventionerna från de dåliga. Men det är någonting som man måste försöka göra. För att vi ska kunna bevara alliansfriheten måste också ha ett betydligt större säkerhetsavstånd till Nato än vi har haft. Tyvärr det måste tyvärr sägas har genomgått en smyganpassning till Nato . Vi i är starka motståndare till ett Natomedlemskap. Vi är starka motståndare till den smyganpassning som har skett, och vi vill att den ska sluta. Vi är för att man säkrar och återupprättar den militära alliansfriheten. Vi är bland annat mycket negativa till och har motionerat mot att Natotrupper nu i detta , medan vi talar tillåts genomföra övningar på svenskt territorium. Det är inte trovärdigt att vi säger att vi är militärt alliansfria som vi låter Nato genomföra stridsflygplansövningar på vårt territorium. Den här övningen borde inte ha skett, och den borde framför allt inte ha skett utan att regeringen informerade på förhand. Jag hoppas att vi i denna kammare, oavsett partitillhörighet, kan vara eniga om att det inte är något rutinbeslut att genomföra militära övningar tillsammans med Nato. Det är någonting som faktiskt bör bli informerad om på förhand. Jag har ingen förhoppning om att den borgerliga alliansens ledamöter kommer att protestera officiellt gentemot regeringens agerande, men jag hoppas att ni protesterar inofficiellt mot regeringens agerande och ser till att röst faktiskt blir hörd i sådana här frågor. En annan fråga är frågan om kärnvapen. Vi vill att man ska avveckla massförstörelsevapen. Och ett led i att avveckla massförstörelsevapen är att vi inte tillåter kärnvapen på svenskt territorium. Detta borde vara självklart. Tyvärr är det inte självklart för vår nuvarande regering.