prot · GX0943 · 2009-12-04 00:00:00 — Det handlar om att se till att vi kan jobba med riskkapital, företag och jobbskapande i utvecklingsländerna. Jag tror att det är viktigt. Jag tror att det är minst lika viktigt att vi ställer precis samma krav på alla typer av biståndsverksamheter som vi ägnar oss åt. Det är också viktigt att vi nu drar nytta av grävande journalister och intresserade riksdagsledamöter, att det finns transparens i det vi ägnar oss åt och att man har en möjlighet att återkoppla. Jag tror, herr talman, att det inte bara är jag, som ansvarigt statsråd, som har en dialog med styrelserepresentanter i . Det kan också finnas ett ansvar för , till exempel. Jag vet att har haft en utfrågning. Det handlar om att få en möjlighet att berätta vad man gör och vilka resultat man levererar. Framför allt ska man också kunna klarlägga en del när det gäller hur man ser på den här typen av situationer som har uppstått och som tyvärr, är jag rädd, skulle kunna uppstå igen. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2009/10:87 om sjunkande produktivitet i svenskt näringsliv 65 Finansminister (): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att ändra förutsättningarna så att den negativa produktivitetsutvecklingen inom näringslivet kan brytas. ekonomi är starkt beroende av omvärldsutvecklingen. Det internationella efterfrågebortfallet med början 2007 har medfört att företagen tvingats dra ned produktionen för att undvika onödig lageruppbyggnad. I konjunkturnedgångar är det vanligt att produktiviteten minskar beroende på att neddragningen av produktionen går snabbare att genomföra än att anpassa personalstyrkan. I denna konjunkturnedgång har produktivitetsfallet varit ovanligt utdraget. Produktivitetsfallet är orsakat av tillfälliga faktorer: ett ovanligt snabbt fall i efterfrågan och en långsam neddragning av personalstyrkan i företagen. Regeringens bedömning är att den potentiella produktivitetstillväxten inte påverkats eftersom efterfrågefallet inte är bestående. I takt med den nu pågående återhämtningen väntas produktiviteten stiga. Det är en bedömning som delas av bland andra , och . Enligt regeringens senaste bedömning kommer produktiviteten i näringslivet att stiga . Högre produktivitet ökar välståndet. Nya företag sätter press på redan etablerade företag, vilket bidrar till förnyelse, ökad produktivitet och mer effektiva produktionsmetoder. Hindren för att starta och utveckla företag bör vara så låga som möjligt. Regeringen har i detta syfte vidtagit en rad åtgärder såsom satsningar på forskning och innovation, entreprenörskap, teknikutveckling, förbättrade konkurrensregler, infrastruktur, reformer på skatteområdet och att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. 66 (): Jag ber att få tacka finansministern för svaret. Det har kommit sent som vanligt. Vi har lärt oss att aldrig svarar på interpellationerna . Det är ett ganska passivt svar. Man kan säga att detta ganska väl sammanfattar ekonomiska politik. Det är ofta . Det är ofta för lite och passivt. Jag har bekymrat mig över att produktivitetsutvecklingen i och inte minst i näringslivet har varit negativ . Jag inser det har också påpekat i sitt svar att produktivitetsutvecklingen ofta är knuten till konjunkturutvecklingen. Men 2007 var faktiskt ett brinnande högkonjunkturår i . Ändå var produktivitetsutvecklingen dålig. Detta är naturligtvis inte fel till . Det vore fel att lasta honom så mycket för det här och säga att det enbart är han som har åstadkommit detta. Inte ens med hans kraftfulla ingripanden blir resultaten som . Men det är unikt i svensk ekonomi att vi har en produktivitetsutveckling som är negativ . Jag tror faktiskt inte att det bara kan kopplas till konjunkturutvecklingen, utan det hänger också ihop med en rad andra saker. Inte minst hänger det ihop med arbetsorganisationen. har varit ett föregångsland när det gäller arbetsorganisationen. Vi har haft starka parter på arbetsmarknaden som har samarbetat, fackföreningar och arbetsgivare. Och vi har haft en utvecklad forskning, inte minst när det gäller arbetsorganisationen. Vi har på så vis varit världsledande. Vi har tappat den positionen helt . Den nuvarande regeringen har lagt ned en stor del av arbetslivsforskningen. Den nuvarande regeringen har inte på något vis underlättat för parterna att utveckla arbetet. Det har gjort att den produktivitetsförsämring som vi kunde se redan under naturligtvis ytterligare har förstärkts. Det handlar om den negativa utvecklingen nu under lågkonjunkturåren, exempelvis , 2009. Jag beklagar att inte regeringen vill ägna större tid, resurser och energi åt att titta just på arbetsorganisationen som är oerhört viktig och att man inte ger parterna det stöd som skulle behövas för att utnyttja arbetsorganisationen. Där har varit världsledande men tappat sin position. Det var någonting som vi socialdemokrater varnade för när man rev ned arbetslivsforskningen , efter regeringsskiftet . Jag tycker också att det finns skäl att undersöka hur det som har hänt när det gäller arbetslivet i övrigt, det vill säga socialförsäkringar och a-kassan och allt det här som har skapat en stor otrygghet ute i arbetslivet, har påverkat produktivitetsutvecklingen. Det är klart att människor som är rädda för att bli av med sina jobb, rädda för arbetslöshet, inte känner någon trygghet i sin arbetssituation. De medverkar då inte heller till att man kan utveckla arbetsorganisationen och arbetslivet på det sätt som vi hade önskat. Detta är tyvärr ytterligare ett område där den borgerliga regeringen efterlämnar ett mycket dystert facit. Det är inte nog med att den borgerliga regeringen övertog ett stort budgetöverskott som man i stort sett helt har lyckats göra sig av med och till och med skapa ett stort underskott. Man har även när det gäller produktiviteten skapat sämre förutsättningar för näringslivet och arbetsmarknaden att jobba via de förändringar som har skett när det gäller arbetslivsforskning och arbetsorganisation och allt annat. Jag beklagar att inte i sitt svar har någon enda idé om hur man skulle kunna förstärka produktivitetsutvecklingen. Det är inte bara att sitta och räkna på hur kalkylerna är och om ekonomerna bedömer att det ökar si eller så mycket. Man kan faktiskt hjälpa till på egen hand. Men det saknas förslag från regeringen. 67 Finansminister (): Jag får börja med att be om ursäkt för min näsa och att jag stör debatten med den. Jag beklagar att svaret lämnades sent. När det gäller produktiviteten i är bedömningen från de flesta analytiker att vi får en väldigt stark produktivitetsutveckling i och 2011. räknar , , KI och vi med strax för helheten i ekonomin, vilket för vår del ger en näringslivsproduktivitetsutveckling på väl . När man tittar på senaste prognos för hela världsekonomin ser man att ligger på , medan den samlade ekonomin ligger på och euroområdet på . har en snarlik ökning och . har den högsta produktivitetsutvecklingen av alla . Detta sammanhänger mycket med att har väldigt goda förutsättningar för att ha en effektiv resursallokering och en effektiv användning av resurser, vilket redogör för. Vi har jämfört med övriga och andra en bättre fungerande arbetsmarknad med väl fungerande lönebildning och ansvarsfulla parter. Vi har jämfört med de flesta andra länder en högre utbildningsnivå på arbetskraften, och det har gynnat oss väl. Vi satsar mer än de flesta länder på forskning. Vi har under de senaste fyra fem åren legat i topp i när det gäller infrastrukturinvesteringar. Vi har ett företagsklimat som för stora företag tillhör de absolut bästa. I de flesta sådana här rankningar tillhör topp 5 när det gäller företagsklimat. Det är naturligtvis väldigt glädjande, eftersom det är produktivitet som bygger långsiktigt välstånd. Det är inte det enda politiska målet. Det som har varit problem har ju varit att vi inte har haft tillräckligt hög sysselsättning. Vi har en god produktivitet, kanske till och med bland de bästa i världen, men inte riktigt så god utveckling på sysselsättningen som vi skulle önska. Jag tillhör inte dem som tycker att produktivitetsfrågorna, som ofta används av till exempel för att hävda att inte fungerar väl, ska vara en ursäkt för att göra om den svenska modellen. Jag tror att vad historien visar och de skäl som jag nu radade upp är att med de här grundläggande dragen kan vi naturligtvis diskutera utifrån olika ideologiska och politiska utgångspunkter hur vi ska förändra detta, men i grund och botten står sig starkt. Det tror jag också att vi kommer att se när vi är på väg ur lågkonjunkturen. Vad behöver då göras om vi blickar framåt? Det är alldeles uppenbart att vi till att börja med måste säkra att vi har ett utbildningssystem som gör att de som lämnar skolan har väldigt goda kunskaper också . Det är alldeles uppenbart att vi måste fortsätta ligga i topp när det gäller forskning. , och andra svenska industriföretag kan inte kopiera någon annan; de måste ligga i forskningsfronten. Vi måste förbättra entreprenörsklimatet i så att fler snabbväxande företag finns på den svenska marknaden. Vi måste vårda vår arbetsmarknadsmodell. och jag har till en del olika syn på det, men för mig är det ändå uppenbart att den svenska strukturen på arbetsmarknaden fungerar bra. Vi ska ha långsiktigt uthålliga offentliga finanser. Vi vet att när man skapar osäkerhet kring offentliga finanser börjar man få osäkerhet i ekonomin, och då får man en lägre investeringsnivå. Det är därför vi ska återkomma till balans och överskott i de offentliga finanserna . 68 (): Min fråga är föranledd av att nu 2007, 2008 och 2009 har haft en negativ produktivitetsutveckling. Jag förstår att inte vill tala om det. Han talar om framtiden i stället och hoppas att det ska bli bättre. Jag hoppas också att det ska bli bättre, men det vore klädsamt om på något vis kunde analysera varför lyckas med konststycket att under få en så dålig eller negativ produktivitetsutveckling. Det är unikt. Jag vill påstå att det hängde ihop med att regeringen skapade osäkerhet på arbetsmarknaden, i företagen och i arbetsorganisationer genom att riva ned inte minst arbetslivsforskningen. Det talar inte ett dugg om. ärvde ett jättestort finansiellt överskott. Det har han lyckats göra sig av med och i stället skapat ett stort underskott. I senaste prognos kommer det underskottet att finnas kvar hela nästa mandatperiod. Det är väl inte att bidra till att skapa förutsättningar för en produktivitetsutveckling i näringslivet. ärvde ett överskott, försnillade överskottet och har lyckats permanenta det framöver enligt sin egen prognos. Det är verkligen att skapa dåliga förutsättningar för en produktivitetsutveckling i näringslivet. Jag noterar att försöker ärva mer genom att säga att vi har en stabilitet på arbetsmarknaden som de fackliga organisationerna och arbetsgivarna svarar för. Ja, det har vi, men det är väl ingenting som har skapat. Det är också något som han har ärvt. Han lever liksom på ärvda tillgångar på lite olika håll. Men det kunde ha medverkat till är att se till att exempelvis arbetslivsforskningen inte hade rustats ned, inte hade rasat ihop på det sätt som skedde efter regeringsskiftet. Han hade kunnat medverka till att vi hade fått en tryggare situation på arbetsmarknaden genom att vi inte hade haft en urholkad arbetslöshetsförsäkring som skapar alltmer otrygghet. Den mer än fördubbling av arbetslösheten som regering har åstadkommit skapar naturligtvis ytterligare bekymmer, eftersom människor känner sig otrygga och osäkra ute på arbetsplatsen. Om man ska summera insatser blir det att han har ärvt stora överskott. Han har ärvt en rad olika positiva produktionsfaktorer som kan bidra till ökad produktivitet, men han har snabbt lyckats skapa underskott i ekonomin. Han har snabbt fått ned produktiviteten , 2008 och 2009. På slutet har han naturligtvis fått lite hjälp av lågkonjunkturen, men 2007 hade han ingen lågkonjunktur att skylla på. Där får han nog ta ett stort eget ansvar. säger att det som är viktigt, och jag kan hålla med på den punkten, det är att vi har goda förutsättningar i form av en bra högre utbildning, exempelvis en bra forskning. Men sanningen är att ni har minskat möjligheterna för människor att skaffa sig högre utbildning. Ni har ändrat i regelsystemet så att det är färre som kan gå till högre utbildning. Inte minst gäller det dem som råkar ut för arbetslöshet, folk som kanske inte har formell kompetens och formella förutsättningar att söka nya utbildningar, inte minst på högskolenivå. Ni har minskat möjligheterna för dessa människor att kunna ställa om . Det är en del av produktiviteten i näringslivet att man ska kunna ställa om på snabb basis och få stöd och känna trygghet också. Vi ska ha en trygg arbetslöshetsförsäkring och parter som kan ställa upp. Man ska inte jaga fackföreningsrörelsen på det sätt som den nuvarande regeringen gör på massor av områden, och där inte minst allianspartier ständigt hackar på lagen om anställningsskydd. Det är klart att det inte skapar någon känsla av trygghet ute på arbetsplatserna, och det bidrar inte till någon produktivitetsutveckling. Det mesta har tyvärr gått i fel riktning, och det vore intressant om hade någon kommentar till hur han lyckades med prestationen att sänka produktiviteten 2007, under högkonjunkturåret. 69 Finansminister (): Vi behöver inte göra någon lång och omfattande analys av varför vi har haft låg produktivitet 2007, 2008 och 2009. Det vet alla som studerar frågan. Vi har haft ett mycket kraftigt fall i efterfrågan i svensk ekonomi. Vi vet att produktiviteten på kort sikt är helt dominerad av efterfrågan. Det sammanhänger naturligtvis med att om man inte kan köra maskinerna blir det väldigt dålig effektivitet . Det är naturligtvis så. Har man ingen orderingång och ingen produktion blir produktiviteten väldigt dålig. Det vet vi är huvudförklaringen till att produktiviteten i hela världsekonomin hamnade på väldigt låg nivå 2008 och 2009. I båda fallen föll produktiviteten totalt i OECD-området och också i euroområdet. Skulle ha ett mer fundamentalt och bekymmersamt produktivitetsläge än andra länder skulle vi naturligtvis behöva ta den frågan på stort allvar. Har vi brister i svensk ekonomi? Lönar det sig för lite att arbeta, investera och satsa på företagande eller någonting sådant? Min uppfattning är att så inte är fallet. En bra indikation på detta är till exempel att räknar med att vi har dubbelt så hög produktivitet som och euroområdet och att vi 2011 har den högsta produktiviteten av alla , alltså i nivå väl över det man upplever i de absolut mest snabbväxande ekonomierna, de allra mest effektiva ekonomierna. Det här beror naturligtvis vare sig på socialdemokratiska regeringar eller på alliansregeringen. Det beror på att vi i har haft en samhällsmodell som har varit effektiv. Naturligtvis har Socialdemokraterna ett betydande ansvar för det eftersom man har styrt landet . Det vill vara oense med mig om. Det får han gärna vilja. Jag har inget behov av att hävda att den svenska modellen fungerar dåligt. Det vi har gjort för att förstärka produktiviteten är naturligtvis en massiv satsning på infrastruktur, en av de största infrastruktursatsningarna man har genomfört i och en av de största som har gjorts i . Vi har lagt fram en forskningsproposition som är så omfattande att man kan inkludera två eller tre av de senaste forskningspropositionerna i denna enda därför att det är en så kraftig höjning av nivån. Vi har byggt ut på utbildningssidan med tydliga satsningar på tidiga kunskaper för barnen i att läsa och skriva. Vi har vidgat resurserna för yrkesutbildningar och praktiska utbildningar, och vi har gett extra stora resurstillskott till högre utbildning. , när volymerna går ned, bortåt 2011 och 2012, kommer också en del av anslagen att ligga kvar som en kvalitetssatsning. Vi har förstärkt jobbavdrag och förändrat brytpunkt så att det lönar sig mer att utbilda sig och anstränga sig. Vi har förbättrat entreprenörsklimatet med förändringar av förmögenhetsskatt och annat som gör att det är fler som vill bli företagare och att det lönar sig bättre att vara företagare. I grund och botten förstärker vi med de här olika åtgärderna den grundläggande styrkan i svensk ekonomi. När det gäller de offentliga finanserna fördubblade vi nästan överskottet sedan vi tillträdde. Det låg på 2007 vilket var en kraftig ökning då vi tog över regeringsmakten. har vi gått till ett underskott. Det landar förmodligen på en bottennivå på 2 , vilket är den starkaste siffran bland praktiskt taget alla industriländer och för den delen europeiska länder. Det är helt naturligt att man har ett så här kraftigt omslag i offentliga finanser. Vi tror båda på att en expansiv konjunkturpolitik är motiverad i samband med en lågkonjunktur. har kunnat bedriva en ekonomisk politik som har varit en av de mest expansiva som vi har haft god ordning på våra offentliga finanser därför att vi har fört en ansvarsfull ekonomisk politik. Det är också en viktig beståndsdel i att vi ska ha en bra produktivitetsutveckling. 70 (): Det är inte sant, , att efterfrågan var dålig i svensk ekonomi 2007. måste ha glömt att han stod i den här talarstolen 2007 och talade om vilken fantastisk ekonomisk utveckling vi hade 2007. Han redovisade fantastiska bnp-siffror och fantastiska efterfrågesiffror 2007. efteråt har han plötsligt glömt alltihop. Min fråga är fortfarande obesvarad, : Varför lyckades med konststycket att få en negativ produktivitetsutveckling redan under som sedan fortsätter 2008 och 2009? Det är ganska unikt i svensk ekonomisk historia att vi har negativ produktivitetsutveckling. Man kan inte bara ärva saker och ting. Man måste också förvalta och förädla det man har ärvt. Det som har hänt är att ni har ärvt en svensk modell, inte minst på arbetsmarknaden, som ni har raserat på område efter område: a-kassan, arbetslöshetsförsäkringen, anställningstryggheten. Inte minst gäller det den diskussion som vi har haft i samband med det så kallade Vaxholmsmålet där regeringen inte har velat agera vare sig på hemmaplan eller i EU för att rätta till de konstigheter som finns i både svensk och europeisk lagstiftning på det området. Jag kan bara konstatera att regeringen ärvde en rad goda egenskaper som borde ha gjort det möjligt att ha en bra produktivitetsutveckling i fortsättningen. Regeringen har förött många av de goda möjligheter man fick. Om jag ska sammanfatta, , måste jag sluta där jag började och säga: Det mesta har gjort har kommit för sent och varit för lite och för passivt. När det gäller arbetslivsforskningen däremot kan man säga att han var oerhört aktiv. Där lyckades han riva ned all forskning och hela verksamheten . Det kommer definitivt att ha långsiktiga konsekvenser för svensk arbetsmarknad och produktivitetsutveckling. 71 Finansminister (): Jag välkomnar naturligtvis att tar upp debatten om produktivitet. Det är genom produktivitetstillväxt vi långsiktigt bygger välstånd i ett land. Det är inte det enda målet. Naturligtvis är full sysselsättning ett minst lika viktigt och kanske till och med ett viktigare mål för den ekonomiska politiken. Det är inte en korrekt bild att har ett produktivitetsproblem. Som sagt räknar , , och KI alla med en produktivitet på över eller kring i ekonomin som helhet, vilket gör att produktiviteten i näringslivet förmodligen ligger väl . Det är en toppsiffra. Jämför vi oss med andra länder är vi som sagt i en alldeles särskild klass, tillsammans med de andra nordiska länderna, får jag säga. Vi ligger på dubbelt så hög produktivitetsökning som OECD-området som helhet och dubbelt så hög som euroområdet. Det här beror på att vi har en samhällsmodell som är väl förenlig med god tillväxt och god produktivitet. Den här regeringen har förvaltat det på ett utmärkt sätt. Vi har förstärkt arbetslinjen, förstärkt incitamenten för människor att vara i arbetslivet och för att arbetsmarknaden ska fungera bra. Vi har gjort breda satsningar på utbildningssystemet, inte minst genom att underlätta när det gäller att läsa och skriva tidigt i skolan. Det vet vi är viktigt för att stärka pedagogiken i förskolan. Vi har förbättrat företagsklimatet. Vi har gjort en historisk satsning på forskning och vi har utvecklat infrastrukturen. Detta har vi gjort som vi har upprätthållit god ordning i de offentliga finanserna. Vi har näst intill fördubblat överskottet och från den styrkepositionen sedan kunnat föra en mycket expansiv ekonomisk politik. är vi ensamma bland EU-länderna om att tillsammans med något ytterligare land komma tillbaka till balans och överskott inom rimlig tid. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellationerna 2009/10:63, 64, 65, 66, 69, 70, 71, 73, 74, 75, 81, 83 och 103 om skillnad i beskattning mellan pensionärer och förvärvsarbetande 72 Finansminister (): , , , , , , , , , , , och har interpellerat i frågor som samtliga är ställda mot bakgrund av att jobbskatteavdraget endast omfattar arbetsinkomster. Jag väljer att ge ett gemensamt svar på dessa interpellationer. Det avgörande för pensionärernas ekonomiska situation är att har en stark ekonomi. Då krävs en politik som är inriktad på att få fler i arbete. Jobbskatteavdraget är här ett betydelsefullt medel för att uppfylla det centrala målet för regeringens ekonomiska politik, nämligen att öka den varaktiga sysselsättningen och bryta utanförskapet. Jobbskatteavdraget är därför utformat så att utbytet av att arbeta blir större. Det gäller oavsett om man är över eller under . För personer som har fyllt är jobbskatteavdraget extra stort. Jobbskatteavdraget innebär skattesänkningar för både kvinnor och män. Kvinnor är i större utsträckning än män låg- och medelinkomsttagare, vilket bland annat beror på att kvinnor oftare arbetar deltid. Jobbskatteavdraget har därför en större relativ betydelse för kvinnor än för män och bidrar till ökade ekonomiska drivkrafter för kvinnor att gå från deltids- till heltidsarbete. Fler människor i arbete, och att fler människor arbetar heltid, är en förutsättning för att kunna säkra finansieringen av välfärden långsiktigt för en befolkning med allt fler äldre. Fler människor i arbete skapar också förutsättningar för att tillhandahålla en god ekonomisk situation för bland annat sjukskrivna, arbetslösa och pensionärer, oavsett om man är man eller kvinna. Mot denna bakgrund är det inte aktuellt att förändra jobbskatteavdraget till att omfatta andra inkomster än arbetsinkomster. fick det stora flertalet ålderspensionärer sänkt skatt genom det så kallade förhöjda grundavdraget för pensionärer. Skattesänkningen är en del i regeringens välfärdssatsning och innebär en förbättrad ekonomisk situation för framför allt pensionärer med låga inkomster. Reformen innebär att pensionärer betalar mindre i skatt än under den tidigare socialdemokratiska regeringen. Regeringen vill nu gå vidare och sänka skatten ytterligare för alla ålderspensionärer och föreslår därför i en proposition att skattelättnaden förstärks (prop. 2009/10:29). Det förhöjda grundavdraget för pensionärer innebär skattesänkningar för både kvinnor och män. Såväl den gällande som den kommande skattesänkningen ökar kvinnors nettoinkomster relativt mer än mäns och innebär alltså förbättrade förutsättningar att uppnå målet om ekonomisk jämställdhet. Då , som framställt interpellation 2009/10:63, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet, medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 73 (): Jag tackar naturligtvis finansministern för svaret. Min fråga till finansministern formulerar jag ungefär så här: Mot bakgrund av vilka fakta och omständigheter har finansministern valt en skattepolitik som särskilt gynnar män? Jag anser nog att finansministern är mig svaret skyldig. Jag vill därför i det här inlägget belysa hur pensionärsskatten ekonomiskt drabbar kvinnor i större utsträckning än män. För en månad sedan hade vi i skatteutskottet ett skatteseminarium i samarbete med och Skatteakademien. Då deltog professor vid i .