prot · GX0942 · 2009-12-03 00:00:00 — 1 § Meddelande om aktuell debatt Förste vice talmannen meddelade att på begäran av Socialdemokraternas riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om djurskyddet anordnas . Från regeringen skulle jordbruksminister delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Socialdemokraterna önskar hålla aktuell debatt i om djurskyddet Med anledning av den senaste tidens rapportering om vanskötsel av djur på svenska grisgårdar önskar Socialdemokraterna att håller en särskild debatt om djurskydd. En rad åtgärder från regeringens sida har gradvis urholkat det svenska djurskyddet. Vi ser allvarligt på konsekvenserna av denna urholkning och anser att en särskild debatt om djurskyddet tidigare en av världens strängaste är motiverad. Med vänlig hälsning () 2 § Anmälan om uteblivna svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellationerna 2009/10:132 och 143 Till Interpellation 2009/10:132 Förhållandena inom svensk grisuppfödning av () och Interpellation 2009/10:143 Djurskydd inom grisuppfödningen av () Interpellationerna kommer inte att besvaras. Skälet till detta är att frågan kommer att tas upp i en aktuell debatt som interpellationssvaren var planerade. () Enligt uppdrag 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2009/10:126 Till Interpellation 2009/10:126 Insatser för unga lagöverträdare av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade evenemang samt att jag inte kunnat finna en debattdag som passar både interpellanten och mig. Interpellation 2009/10:127 Till Interpellation 2009/10:127 Utvidgning av EU:s tjänstedirektiv av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor. 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2009/10:A6 och A7 till arbetsmarknadsutskottet 5 § Integration och jämställdhet Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2009/10:AU1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet (prop. 2009/10:1 delvis). 1 (): I mitt anförande tänker jag ta upp lite grann om vad vi socialdemokrater vill inom området jämställdhet. kommer att ta upp området integration. Jämställdhet handlar inte om vem som diskar eller tvättar bilen, utan det handlar om att kvinnor och män ska ha samma makt att påverka samhället och sitt eget liv. Det handlar om rätten till ett arbete som ger möjlighet att försörja både sig själv och sin familj och en ekonomisk självständighet livet ut. Detta tillåter inte att jämställdhet är något som enbart gäller kvinnor eller något som man kan fundera på i nästa högkonjunktur. För att nå ett jämställt samhälle krävs ett långsiktigt och systematiskt arbete. Vi vet att kvinnor fortfarande utför huvuddelen av det obetalda hemarbetet och därmed halkar efter i position och lön i arbetslivet. Kvinnor tar ut huvuddelen av föräldraförsäkringen, arbetar mer deltid än män, har större ohälsa och får sämre löneutveckling och pensioner på grund av de traditionella ansvarsuppdelningarna mellan män och kvinnor. Vi socialdemokrater kan inte acceptera att det är så här i , som är ett av världens mest jämställda länder. Enligt TCO har kvinnorna bråda dagar just nu eftersom de står för av julpyntandet i svenska hem. Men av männen drar på sig förklädet och julstädar. En tredjedel gör hela julplaneringen tillsammans. Sambandet mellan ojämställdhet i arbetslivet och snedfördelningen av föräldraledigheten är uppenbart. Kvinnor tar ut den övervägande delen av föräldraförsäkringsdagarna. Om kvinnor och män tar lika del av ansvaret för barnet från början ökar chanserna att ansvaret fördelas jämnare längre fram. Då nås också de chefer som befordrar och sätter löner på arbetsmarknaden av insikten att barnet är ett delat ansvar som tas av både kvinnor och män. Jämställdheten i både hem och arbetsliv kan på det viset också öka. Andelen män som har tagit ut föräldrapenning har inte ökat . Männen tar ut av föräldradagarna. Det antal dagar som tas ut av män har ökat med jämfört med . Med årets ökningstakt kommer det att ta innan föräldrar delar lika. Det är så att mina små barnbarn som är då hinner bli vuxna. De hinner få barn, och troligtvis hinner de också med bred marginal få barnbarn. Det känns otroligt långt fram i tiden. Därför är det inte ord som gäller utan handling. Som ett steg på vägen vill vi att föräldraförsäkringen delas i tre lika stora delar. En tredjedel ska gå till mamman och en tredjedel till pappan. En tredjedel kan man välja hur man vill dela upp. Självfallet ska genomförandet av detta ske med respekt för enskilda familjer och deras situation så att de får rimliga planeringsförutsättningar. Vår ambition är att uttaget av föräldraledighet ska vara jämställt för mammans, för pappans och självfallet för barnens skull. En annan viktig fråga för kvinnors möjlighet till karriär och utveckling och för kvinnors inflytande över samhället är andelen kvinnor på ledande positioner i arbetslivet. Ett viktigt led i detta arbete är att åtgärda den ojämna könsfördelning som råder i de stora bolagens styrelser. Vi vill ha en synlig lag där både kvinnor och män finns med och inte som det är en osynlig lag där bara män kvoteras in. Kompetenta kvinnor finns; det kan man se inom hela utbildningsområdet, där kvinnor utmärker sig och är duktiga i alla led. Men dörrarna är stängda till maktelitens rum. Vi vill ta itu med arbetsmiljöproblem som i hög grad drabbar kvinnor. Kvinnor är sjukskrivna i större utsträckning än män som en konsekvens av enformigt arbete och litet inflytande. De har ofta osäkra anställningar och ofrivilliga deltider. Fler kvinnor än män upplever psykisk press av alltför hög arbetsbelastning. Vi socialdemokrater vill göra en särskild satsning på ett tvåårigt forsknings- och utvecklingsprogram om kvinnors arbetsmiljö. Programmet ska genomföras i samverkan med arbetsmarknadens parter och inriktas på de mest skadedrabbade branscherna och yrkesgrupperna. Uppgiften ska vara att finna metoder och föreslå lösningar på arbetsmiljöproblem, exempelvis stress, och bidra till kunskapsutveckling som kan spridas. Målet är självfallet att minska antalet arbetsskador och sjukfrånvaron för kvinnor. Vi vill också förstärka resurser till genom en ökad satsning på inspektionsverksamhet på kvinnodominerade arbetsplatser. I det moderna arbetslivet ska arbetet vara utvecklande så att stress och arbetsbelastning inte påverkar privatlivet negativt med ohälsa som följd. Arbetstagare ska också ha inflytande över arbetet och arbetstiden, och det måste gå att leva på sin lön. Detta är en förutsättning för att man ska kunna leva ett aktivt liv vid sidan om arbetet. Det kräver i de allra flesta fall ett heltidsarbete. Vi vet att heltidsarbetande kvinnor är friskare än deltidsanställda. Vi vill arbeta med mönsterarbetsplatser där arbetsgivarna och de anställda arbetar tillsammans för en bättre arbetsplats. Det ska finnas en gemensam värdegrund, möjligheter för alla att påverka och bra chefer så att man kan skapa goda arbetsplatser tillsammans. Det är vi politiker som styr i kommuner och landsting. Vi måste föregå med gott exempel och skapa fler bra arbetsplatser. Inte minst välfärdssektorn står inför stora generationsväxlingar . De jobb som berörs måste bli så attraktiva att fler väljer dessa som fler måste vilja och kunna jobba kvar. För att klara denna utmaning måste vår gemensamma sektor bli ett föredöme och erbjuda attraktiva arbetsvillkor. Där har vi politiker ett extra stort ansvar. Det kräver inflytande över det egna arbetet. Målsättningen måste vara att kunna erbjuda önskad sysselsättningsgrad. Man ska ha rätt till trygga anställningar samt utbildnings- och utvecklingsmöjligheter inom det egna yrket. Vårt syfte är att i projektform utveckla metoder och sprida goda exempel. och har visat att det går att göra något åt problemen med deltidsarbete och otrygga anställningar i projektet tider. Där är resultatet väldigt positivt. har önskad sysselsättning. Antalet tillsvidareanställningar har ökat . Antalet visstidsanställda som avlönas har minskat kraftigt. Kostnaden för övertid och mertid har halverats. Sjukfrånvaron har minskat rejält. Arbetskraftskostnaden har gått ned kraftigt. Framgången i vilar på att det har funnits en välfungerande projektledning, ett tydligt politiskt ledarskap och ett bra samarbete mellan arbetsgivare och fack. Flera sådana goda exempel vill vi socialdemokrater ta fram. Många kvinnor och män arbetar också i yrken där man måste arbeta och nätter. För att underlätta arbete på obekväm arbetstid vill vi därför se över möjligheterna att öka tillgången till barnomsorg , och nätter. Det skulle bland annat underlätta för ensamstående, oftast kvinnor, med kvälls- och nattjobb att kunna försörja sig. En utökad barnomsorg på obekväm arbetstid bör också ge fler deltidsanställda en möjlighet till heltid. Såsom det är lönar det sig inte att ta korta vikariat i väntan på att ett varaktigt heltidsjobb ska dyka upp. Vi vill ge ofrivilligt deltidsarbetslösa större möjligheter till utbildning inom ramen för den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen för att stärka förutsättningarna att lättare få ett heltidsarbete. Rätt till heltid och tryggare anställningar lönar sig. Det kunde man se i . Att det är fullt möjligt att förlägga arbetstider enligt heltidsmåtten bevisas av att det inom manligt dominerade arbetsplatser är vanligt med heltid. För att alla som vill och kan ska få möjlighet att arbeta heltid måste antalet heltidsanställningar öka. Vi socialdemokrater vill att heltid ska vara en rättighet och deltid en möjlighet, men det betyder inte att alla deltidsarbeten ska avvecklas. I första hand bör frågan lösas av arbetsmarknadens parter. Om det visar sig att parterna på arbetsmarknaden inte lyckas är vi beredda att gå vidare och föreslå en lagstiftning om rätt till heltid. IFAU:s studie visar att kraven tycks vara hårdare på unga kvinnor. Särskilt unga kvinnor med arbetarklassbakgrund förväntas ta de sämsta jobben, medan unga män ges större handlingsutrymme. Unga män får också mer hjälp med praktiskt jobbsökande. Vi vill att Arbetsförmedlingen får i uppdrag att se över sina rutiner för beviljande av stödinsatser och särskilt hur man bemöter unga arbetslösa utifrån ett könsperspektiv. Vi vill också satsa på ett tvåårigt projekt för att främja nyanlända kvinnors etablering i syfte att i ökad utsträckning kunna nå även anhöriginvandrare när det gäller förutsättningar för arbete och egen försörjning i . Vi fick en hälsning om god jul och gott nytt år från TCO. Den innehöll en önskelista. Det var en önskan om att kvinnor ska få hela lönen och halva makten, att den som står utanför arbetsmarknaden ska få rehabilitering, kompetensutveckling och stöd för att komma tillbaka till arbetslivet, att få slut på diskriminering i arbetslivet och att jobbet inte ska slita ned oss, utan att det ska finnas tid för det övriga livet. Det är något som vi socialdemokrater tycker att vi skulle kunna lova. Det borde väl vara så i ett jämställt välfärdsland. 2 (): Man brukar säga att också en trasig klocka går rätt två gånger . Det är ett sätt att beskriva regeringens jämställdhetspolitik. Visst finns det insatser som är välbehövliga och riktiga. Inte minst när det gäller mäns våld mot kvinnor har den här regeringen genomfört insatser som är värda att berömma. finns det också andra saker man skulle kunna lyfta upp som har gjorts rätt. Låt mig säga det inledningsvis. Men alla de andra delarna av dygnet gör regeringen tvärtom i stället för att främja jämställdhet. Den gör något helt annat än att minska maktskillnaderna mellan män och kvinnor. Om vi ser till vad man har gjort med arbetslöshetsförsäkringen är det inte bara ett problem för alla som arbetar och blir arbetslösa, utan det är också en fråga om makt mellan män och kvinnor. är det så att ju högre arbetslöshet en kassa har, desto högre avgift får man betala. Vi vet att kvinnor är överrepresenterade bland visstids- och deltidsanställda, vilket har lett till att det är här de högsta avgifterna finns. Då får dessa kvinnor betala högre avgifter än vad män generellt får göra. Vi vet också att det är ett stort problem i sjukförsäkringen. Där har man sänkt ersättningsnivåerna och skärpt villkoren för ersättning. Man har urholkat anställningstryggheten för långtidssjukskrivna. Också detta drabbar kvinnor hårdare än män. Föräldraförsäkringen fungerar på motsvarande sätt. Inte minst är de skattesänkningar som den här regeringen har genomfört exempel på att man ökar de ekonomiska klyftorna mellan män och kvinnor. Om jag säger 1066, undrar man vad ledamöterna i kammaren tänker på. Det kan vara , för det utkämpades just 1066. Det är för övrigt det enda årtal som min pappa kommer ihåg från historieundervisningen i skolan. Han svarade 1066, , på alla frågor som hade med årtal att göra. Men det är också ett mått som kan säga någonting annat. Det är nämligen så många kronor som inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor har växt med som den här högerregeringen har haft makten i landet. Klyftan mellan män och kvinnor har växt med när den här regeringen har haft makten. Det säger något om ambitionerna på jämställdhetsområdet. Det säger något om hur trasig klockan faktiskt är. Det är dags för en ny start på jämställdhetspolitiken. Det är dags att den vrids i feministisk riktning. Vi kan inte nöja oss med att bara återställa och göra bättre allt det som den här regeringen har förstört, även om det på många sätt kommer att behöva göras. Vi måste också vrida politiken ännu tydligare i feministisk riktning. Vi behöver en politik som ger rätt till fasta jobb på heltid. Det skulle vara en välkommen jämställdhetssatsning. Vi behöver barnomsorg på obekväm arbetstid så att man kan arbeta på de tider då man förväntas vara på plats utan att känna att ansvaret för barnen gör att man kanske vägrar arbeta eller tvingas till deltid. Vi behöver, och det är hög tid för det , en individualiserad, en jämställd, föräldraförsäkring. Vi hör till den otåliga sorten. Visst ser vi att steg i rätt riktning är viktigt. Men ärligt talat, det är små steg som har tagits , alltför små steg. För vår del är det uppenbart att det som behöver göras snarare är att individualisera också denna försäkring. Vilka andra delar av sjukförsäkringen och försäkringssystemen i allmänhet kan man överlåta till någon annan? Sjukpenningdagarna är individuella. Det borde förstås föräldraförsäkringen också vara. Det handlar också, även om det inte är föremål för dagens debatt, om insatser, inte bara för rätten till egen försörjning utan också för rätten till sin egen kropp som varje människa, inte minst kvinnor, har rätt till. Där behöver en rad olika insatser göras, till exempel en våldtäktslagstiftning som utgår från samtycke, feministiskt självförsvar och bättre sexualundervisning i skolan. Den listan kan göras så lång att jag inte ska trötta kammarens ledamöter med det just . Sammantaget har den här regeringen alltså ökat klyftorna mellan män och kvinnor, och så skvätter man ut lite pengar i olika jämställdhetsprojekt för att kunna säga: Jo, men vi jobbar med jämställdhet. Titta här, flera hundra miljoner! Men man vägrar utvärdera vad pengarna egentligen har använts till. Man vägrar se över om de har gjort någon nytta. Framför allt, och allra mest väsentligt, innebär de stora strukturella förändringarna som den här regeringen gör på arbetsmarknaden att takten som de ökade klyftorna mellan män och kvinnor växer i accelererar. talar vi om jämställdhet och integration. När det gäller integrationspolitiken, som det populärt kallas det är ett ord som är så pass slitet att det kanske borde bytas ut kan man i utskottets betänkande läsa följande: Det finns en tydlig koppling mellan utanförskap och misslyckad integrationspolitik. Men, herr talman, det som regeringen kallar utanförskap har ju ökat under de år som man har haft makten. Vad säger det om den förda integrationspolitiken? Att den har misslyckats. Skyll nu inte bara på någon annan! Skyll nu inte bara på att det var den socialdemokratiska regeringen som gjorde fel! Ta ansvar som ni har haft makten i det här landet! För det är vi tydligt kan se hur fler människor hamnat utanför . Det som flera partier i den nuvarande högerregeringen gick till val på, nämligen minskat utanförskap, har blivit ett av deras största problem. Det beror ju, det har vi redan kunnat konstatera genom att använda utskottsmajoritetens citat mot dem själva, på en misslyckad integrationspolitik. Regeringen har föreslagit en rad insatser för vad man påstår ska förbättra introduktionen och flyktingmottagandet. Återigen, det finns delar av detta som är positivt. Man har tydligen läst en del av våra förslag och återkommer med dem i regeringspolitik. Vi välkomnar det. Vi har fler att komma med när ni önskar. Det är klart att mycket kommer att behöva göras. Men några av de förslag som regeringen kommer med är nog dess värre missriktade, i vart fall om man faktiskt vill ge människor med utländsk bakgrund som kommer hit därför att de måste en vettig start på livet här. Tanken på att privatisera delar av flyktingmottagandet, av introduktionen, är knasig. Det är feltänkt. Det är lite svårt att förstå varför vinstintresse i sig för det är privat vinstintresse som vi pratar om skulle göra introduktionen bättre. Det är väldigt lite som talar för att så skulle vara fallet. Visst behöver introduktionen förbättras. Låt mig vara tydlig där. Den har inte varit tillräckligt bra . Jag har lite svårt att förstå hur det i sig skulle förbättra introduktionen att pengar ska ge vinst som avsätts från skattebetalarna för att människor ska komma i arbete och in i samhället. Det är helt andra insatser som behöver göras. Det är dags att inse nu att vi behöver lagstiftning så att alla kommuner har en skyldighet att ta emot flyktingar. Det har varit en diskussion nu om att ensamkommande barn, de som kanske är bland de allra mest utsatta när man kommer hit till landet, kanske ändå borde tas emot i alla kommuner. Jag har lite svårt att förstå varför det principiellt sett bara skulle gälla ensamkommande barn. Varför ska inte varje kommun vara skyldig och också ha beredskap att ta emot människor som kommer från andra länder? Vad är det som gör att vissa kommuner ska ha rätten att säga: Nej tack, inte till oss! När flyktingpolitiken, avgörandena om vilka som ska få stanna eller inte, är nationell politik måste vi också nationellt se till att ta ansvar för att alla människor får möjlighet till en vettig start när de har kommit till sitt nya land. Därför behöver kommunersättningen vid flyktingmottagande ökas. Det är en fråga som vi har drivit länge, och de små ökningar som har skett är inte tillräckliga. Därför behöver anhöriginvandrade få ersättning än vad som sker. Det här är två av de skäl som kommuner anger som motivering till att man inte vill ta emot flyktingar. Det kostar för mycket. Låt oss då både skapa en skyldighet och se till att ersättningen blir den som den måste vara. I det här betänkandet upprepar vi återigen vårt krav på en amnesti, en regularisering, av de människor som lever gömda och papperslösa. Det är tiotusentals människor som lever mitt ibland oss i en verklighet som få känner till eller vill låtsas om. De är utan rättigheter på arbetsmarknaden, utan rätt till skolgång för barnen och utan rätt till vård på lika villkor. Alla dessa saker kräver vi som mänskliga rättigheter och inte bara medborgerliga. Men situationen med människor som lever i en skuggtillvaro, som lever utanför samhällets normala system, lagar och rättigheter löses inte bara med vissa grundläggande rättigheter, utan för detta krävs att människor som varaktigt befunnit sig i landet och inte gjort sig skyldiga till grov brottslighet får chansen att här börja bygga sin framtid. Därför står kravet på regularisering från vår sida fast. Allra sist vill jag säga att det krävs ett perspektivskifte i integrationspolitiken. har insatser för integration handlat om att man ska hjälpa människor med invandrarbakgrund att få det lite bättre. har insatser på integrationsområdet handlat om att utsatta, invandrartäta utanförskapsförorter i vårt land behöver insatser så att de som lever där kan hjälpas till ett lite bättre liv. Jag tror att det är dags att inse att den verkliga segregationen i det här landet inte finns i invandrartäta förorter. Verklig segregation där människor lever med människor som är lika dem själva i hudfärg, i inkomst och på många andra tänkbara sätt finns i våra villaförorter. Den finns i våra rika innerstäder. Tills vi förstår att integration måste handla om hela samhällets förändring kommer vi inte att lyckas med integrationspolitiken. Det blir i bästa fall en välvillig politik där man försöker hjälpa människor med invandrarbakgrund att få det lite bättre. I sämsta fall och i sina sämsta stunder är regeringen faktiskt inne på den linjen blir det en politik som misstänkliggör människor med invandrarbakgrund för att de själva är skyldiga till sin egen diskriminering. Skärp dig och skaffa dig ett jobb! Det är väldigt ofta vad regeringen säger till människor med invandrarbakgrund när verkligheten ju är att man diskrimineras på arbetsmarknaden, diskrimineras på bostadsmarknaden och saknar livschanser som många av oss andra som är födda här i landet tar för självklara. När utskottsmajoriteten säger att integrationspolitiken har misslyckats ska jag göra det enkelt för dem: Jag håller med. är det för dem att ta ansvar för integrationspolitiken. 3 (): Vi ska nu behandla utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Jag kan sammanfatta de gångna tre åren med borgerligt styre med att området jämställdhet och integration har präglats av stora nedskärningar och försämringar. Om vi börjar med jämställdhetsavsnittet har politiken gått i fel riktning och lett till större i stället för till mindre skillnader mellan könen. Skattesänkningarna har gynnat män framför kvinnorna. Männen har fått och kvinnorna av skattesänkningarna. Det har lett till ökade inkomst- och förmögenhetsskillnader mellan män och kvinnor. Regeringen har tagit bort kravet på att företag med fler än tio anställda ska upprätta både jämställdhetsplan och handlingsplan för jämställda löner. är det bara företag med fler än 25 anställda som behöver upprätta sådana planer. Det betyder att 21 000 färre företag, med mellan 300 och 350 000 anställda, numera omfattas av den lagstiftningen. Regeringen har inte tagit några som helst initiativ till att verka för jämställda löner, till exempel inom statlig förvaltning. Inte heller har regeringen lagt fram några förslag om kvotering till bolagsstyrelser utan anser tvärtom att det vore ett steg i fel riktning. På punkt efter punkt kan man rada upp aktiva beslut från regeringen som leder till större skillnader i jämställdhet. har en politik på detta område som går i motsatt riktning i förhållande till regeringens. Vi tycker att det vore lägligt att ta fram förslag om rätt till heltid, att den möjligheten ska finnas. Det vore ett steg i rätt riktning om personer fick den sysselsättningsgrad de ville ha. Alla vill inte jobba heltid och ska de inte heller tvingas till det. finns emellertid ett stort antal deltidsarbetande som vill jobba heltid, och många av dem är kvinnor. Det bästa vore förstås om arbetsmarknadens parter skötte frågan själva, men tyvärr har de inte nått dithän. Därför borde vi sätta press på dem. Jag vet att många kommuner, alltså inom den offentliga sektorn, jobbar aktivt med detta, och det har också gett resultat. Det är således möjligt. Det behöver inte vara uppdelat såsom det är på många områden . Det borde exempelvis finnas fri tillgång till barnomsorg på obekväm arbetstid. Det vore ett steg i rätt riktning. Vi vill ha kvotering till bolagsstyrelser.