prot · GX093 · 2009-09-16 00:00:00 — Jag tycker att i sin reservation slirar lite när man säger att arbetskraftsinvandringen inte är lösningen på problemet för den som inte får sin rätt till asyl prövad. Nej, det är det absolut inte! Ni har helt rätt. Men det är heller ingen från vår sida som har sagt att detta skulle vara lösningen. Migrationspolitik är ett betydligt bredare fång som omfattar dels arbetskraftsinvandringen den som vill komma och jobba i ett annat land ska kunna göra det dels den andra biten som handlar om rätten att få sin asylrätt prövad. Där finns det mycket vi kan göra, och frågan är då hur man tänker från sida. Det är en allvarligt menad fråga, för ni problematiserar kring att någonting borde göras men ni kommer inte fram till lösningar annat än att man borde uppgradera de program som redan finns till en 2.0-version eller någonting. Men är det inte bättre att , som har några av världens mest generösa regler både på arbetskraftsområdet och också när det kommer till dem som söker sig till av flyktingskäl, tar på sig ledartröjan här och att vi försöker att vara eniga från kammaren och driva det här i rätt riktning? Det är klart att vi inte kan få allt. Vi kommer aldrig att ha en europeisk union där ett land kan säga sitt. Antingen det är en vänsterregering eller en högerregering i kommer inget land att kunna få allt. Tror inte och att det är bättre att vi i har ledartröjan och formulerar en migrationspolitik inom Stockholmsprogrammet som bygger på att man ska ha rättssäkerhet, som bygger på att det ska vara en generös och human flyktingpolitik? Därvidlag har i sina inlägg inte kunnat leverera ett svar. Vill se en politik i en riktning som gäller hela unionen, och som redan har, eller vill han stänga gränserna och bygga murar mot resten av ? Vi har vår chans att riva murar runt , och jag tycker att vi ska ta den. 51 () replik: Jag ska börja med att tacka för att han ägnar en så stor del av sitt anförande åt att diskutera vår politik. Det är bra, och det visar på de två alternativ som finns i svensk migrations- och flyktingpolitik. Det är i huvudsak den linje som regeringen och försvarar och sedan finns det ett alternativ till den. Det är därför vi ser ett utkast till utlåtande om Stockholmsprogrammet och ett alternativt Stockholmsprogram, som jag ber att ta del av och fundera kring. När frågor ställs om vilka konkreta alternativ vi har, hur vi vill göra, finns i det alternativa programmet åtminstone försök till svar. frågar mig om det inte är bättre att har ledartröjan i stället för någon annan. Det beror på vad driver, vilket väl denna debatt handlar om. Vem är det som ska ha ledartröjan? Blir det samma resultat? Jag är inte övertygad om det. Men om ni i nästa val lämnar över ledartröjan till oss ska vi nog se till att den används i precis det syfte som vi argumenterat för, nämligen att öppna lagliga vägar för asylsökande. Min första fråga, precis som tidigare, är därför: Vilka lagliga vägar för att söka asyl vill öppna? Jag tror att även den andra frågan framgått med all tydlighet. Om det slutgiltiga Stockholmsprogrammet inte innehåller en absolut respekt för de mänskliga rättigheterna, som har skrivit under på att det ska göra, kommer han då att ändå vilja underteckna Stockholmsprogrammet? Eller kommer han att använda den vetorätt som vi trots allt fortfarande har i dessa frågor? Jag ska i mitt andra replikskifte försöka reda ut frågan om harmoniserad flyktingpolitik. Den är principiellt viktig, men jag har inte tillräcklig talartid kvar för att i denna replik reda ut den. 52 () replik: Vi samarbetar väldigt väl i , och därför kan vi dela upp vem som talar om vad. Min käre kollega diskuterade tidigare själva innehållet, och då kan jag ägna lite mer tid åt politik, vilket kan vara både oroväckande och underhållande till lika delar. När det gäller ledartröjan kommer vi från inte att lämna över den till . Vi kommer inte heller att lämna över den till Socialdemokraterna eller , utan vår fulla ambition är att föra den migrationspolitik och den politik vi i övrigt för i genom att fortsätta att regera efter 2010. Vi kan se att det varit betydligt bättre för än om oppositionen hade lett landet. Det är jag fullkomligt övertygad om. För att återvända till första fråga, som handlar om lagliga vägar, vill jag säga att vi från sida lyft fram även i kammardebatten tidigare att man till exempel bör hitta sätt för att ha möjlighet att söka asyl via ambassader. Jag kan inte säga att det är lösningen på alla problem, men jag är beredd att pröva den vägen. Sedan kan vi alla räkna ut att det rent praktiskt kan bli svårt på vissa ambassader. Det kommer att behöva göras stora förändringar; vi måste se till att det fungerar rättssäkert och så vidare. Jag är dock beredd att diskutera detta. Jag ser det nämligen som ett problem när man inom Europeiska unionen har diskuterat migrationspolitik utifrån ett problemperspektiv i stället för ett möjlighetsperspektiv. Det var det jag lite grann ville ägna tid åt i mitt anförande, alltså att det finns en annan ton. Jag tror därför att om får fortsätta att vara aktivt och bidragande i detta kan vi få en ännu bättre ton. Det kan även finnas andra sätt att skapa fler lagliga vägar in i landet, och jag är beredd att också diskutera sådana lösningar. Jag stänger inte någon enda dörr där. Om det vore så, beträffande användningen av vetorätten, att alla övriga 26 länder krävde att vi ska villkora de mänskliga rättigheterna och sade att de inte tänker respektera dem, och ville försöka få oss att skriva under, då skulle jag nog kräva att vi använde vetorätten. Men inget land kommer att kräva detta. Inte ens de med de mest restriktiva och ibland nästintill vulgära migrationsreglerna skulle kräva detta. Jag anser därför inte att det är en aktuell diskussion. 53 () replik: Det är klart att ingen kommer att kräva sådana skrivningar, men nog är vi väl erfarna nog för att kunna inse att även om man inte uttryckligen skriver att vi ska kränka de mänskliga rättigheterna kan man komma överens om sådant som ändå innebär en kränkning. Det är vad som sker när Frontex exempelvis vägrar människor rätten att söka asyl. Då kränks de mänskliga rättigheterna. medverkar till det; det sker fram till den dag då ni i alliansregeringen säger att det inte får förekomma något som en enad opposition har sagt. Kränkningar av de mänskliga rättigheterna sker alltså i verkligheten, även om de naturligtvis inte uttryckligen skrivs in i dokument. Därför får jag väl tolka det så att inte är beredd att använda vetorätten, trots att den absoluta respekten, som han och andra efterfrågar, i det kommande Stockholmsprogrammet inte kommer att finnas med. Tills vidare får den tolkningen därför gälla. Sedan gäller det frågan om harmoniserad flyktingpolitik. Det är en viktig principiell fråga. Den är långt ifrån enkel. Vi har en öppen diskussion om den i vårt parti, och i många andra partier diskuteras den säkert också. I vilken utsträckning ska man ha en gemensam politik, och i vilken utsträckning ska man själva bestämma i varje land beträffande vad som ska gälla? Socialpolitiken, brukar flera borgerliga partier säga, är ett område där vi inte ska ha några överstatliga regler. Det är således inte alltid så att harmonisering gäller, inte för något parti. Inte ens för det allra mest EU-kramande partiet, som jag om ska ha ett replikskifte med, kommer det att gälla. När det gäller flyktingpolitiken tror jag att vi behöver gemensamma insatser. Vi behöver gemensamma insatser inom EU, vi behöver det inom FN, med stöd av UNHCR, och vi behöver definitivt internationella konventioner som länderna åtar sig att införa. Det råder ingen tvekan på den punkten. Det jag motsätter mig är överstatlig lagstiftning som tvingar länder till en viss praxis. Problemet med det har varit, inte principiellt utan i verkligheten, att varje sådant förslag inneburit ökad restriktivitet. Den verkligheten är det att också möter. 54 () replik: Till att börja med måste vi återvända till det som talade om, nämligen Frontex, som rör EU:s yttre gränssamarbete. Det är alltså ett samarbetsorgan som planerar operationer och så vidare. bidrar till det samarbetet med bland annat dokumentsorterare. Det är inte så att Frontex tar emot eller gör någon som helst form av asylprövning, utan den görs av de enskilda länder där operationen sker. Vi hade en sittning, jag tror att det var , med en av representanter i Frontex, som gick igenom detta mycket tydligt. Att säga att Frontex nekar någon asyl är alltså helt felaktigt. Det är i så fall det enskilda medlemslandet där operationen sker som gör det, och då är det dit vi ska rikta vår kritik. Om vill återgå till ett system där man mer och mer sköter saker och ting nationellt kommer detta problem att bestå. Det problem som inledningsvis beskrev, barnen som befann sig på drift på havet utanför , kommer i så fall att bestå, för då har vi ingen möjlighet att påverka det hela. Jag är fullkomligt övertygad om att vi bör ha en gemensam rättsgrund för detta så att vi också kan välja att påverka varandras länder. I ena stunden står och kritiserar indirekt när han säger att de inte hanterar dessa frågor på allvar, inte tar dem på det seriösa sätt som de borde göra eller såsom och önskar. I nästa stund säger han att vi inte ska tvinga dem att ändra på detta. Här måste ni, , komma fram till en hållning om vad ni menar. Om menar allvar när han säger att han ömmar för dessa människor bör vi gemensamt kunna agera för att påverka förhållandena. Annars faller det platt när han säger att vi ska låta spanjorerna fortsätta, vilket verkar vara fallet här. Därvidlag faller det hela platt. När det gäller den absoluta rätten vill jag säga att absolut rätt är mänskiga rättigheter. Absolut rätt är de internationella konventioner som vi skriver på. Jag kan inte se något annat sätt att påverka detta än genom att göra det gemensamt och försöka få in dessa skrivningar i programmen. Hur vi ska villkora det och hur vi ska kunna tvinga länder att följa skrivningarna är nog ännu i mycket en fråga om nationellt självbestämmande. 55 (): Min utgångspunkt när det gäller migration är att slutna länder, stängda länder, har sämre förutsättningar att utvecklas än länder som är öppna och tillåter att människor kommer och går över gränserna, i underordnade former. Vi kan se på den svenska historien. Vi har under olika perioder haft kraftig arbetskraftsinvandring, bland annat . I vår egen tid, , kom ett stort antal människor från , , och till och byggde upp sina liv här. hjälpte de till att bygga upp . Vi har haft mycket stor glädje av dessa människor som har velat komma hit. EU har öppnat möjligheterna för människor att resa fritt inom EU. handlar också diskussionerna om hur vi ser till och hur vi i kan bidra till att inte EU:s yttre gränser blir murar. Vi arbetar tillsammans för ett öppet EU som öppnar sig mot omvärlden. Stockholmsprogrammet, som justitieutskottet har yttrat sig om, lämnar ett förslag till hur man dels ska fortsätta att skapa frihet och rörlighet för medborgarna, dels kunna ställa upp med skydd för människor som är flyktingar. Förslaget till program som vi diskuterar tydliggör fördelarna med EU:s område för frihet, säkerhet och rättvisa. Trots öppenhet finns det också behov i EU som innanför andra sammanhängande gränser av olika typer av inrese- och utresekontroll. Vi måste på ett eller annat sätt kontrollera att människor har uppehållstillstånd på grund av att de har arbete eller asylskäl. Den inrese- och utresekontrollen ska naturligtvis utgå från en hundraprocentig respekt för mänskliga rättigheter och internationella skyddsprinciper. måste också människor lämna och EU mot sin vilja. Även det ska alltid ske med respekt för enskildas värdighet och i enlighet med internationella principer om att människor inte ska lämnas ut till tortyr, dödsstraff eller förföljelse. Vi har hört här tidigare att det är stora skillnader mellan olika EU-länder. Om hela EU ska kunna erbjuda skydd på ett rättssäkert sätt måste samarbetet utvecklas. Om skulle få sin vilja fram att vi lämnar EU skulle möjligheter att påverka EU:s migrationspolitik upphöra. Om fler EU-länder skulle följa exempel så att EU skulle lösas upp skulle alla förutsättningar för att EU skulle kunna erbjuda en rättssäker och bra flyktingpolitik upphöra. Det som ligger i förslaget är att vi ska utarbeta gemensamma regler och principer för asylansökan och för beviljande av asylansökan. bygger det på att de olika EU-länderna ska visa solidaritet mot tredjeland men också mot varandra. Det talas till exempel om ekonomisk kompensation till olika länder som av olika skäl tar extra stort ansvar när det gäller just flyktingströmmar. Man föreslår också i förlängningen organ som ska vara rådgivande i asylprocessen och så vidare. Frontex är ett exempel på ett sådant samarbetsorgan som varken är bättre eller sämre än vad de olika länderna själva gör Frontex till. Utgångspunkten är att regeringen och utskottet, och vårt eget utskott socialförsäkringsutskottet, där är väldigt tydliga i våra kommentarer om Stockholmsprogrammet. utgångspunkt är att bättre gränskontroll i EU måste förenas med fler kanaler för laglig invandring. Där har gått före och ökat möjligheterna för arbetskraftsinvandring. Det var och Socialdemokraterna som röstade emot det. Hur som helst har vi fått den mest öppna lagstiftningen i EU när det gäller arbetskraftsinvandring inte bara av högutbildad elit. Vi säger också både i utskottet och från regeringens sida att rätten till asyl ska vara grundläggande, och vi säger nej till en utveckling mot stängda gränser. Jag ska citera lite fritt vad socialförsäkringsutskottet skriver här, med hänvisning till att regeringen också har den inställningen: Åtgärder för att bekämpa olaglig invandring och människosmuggling måste utformas så att de inte undergräver asylrätten eller grundläggande mänskliga rättigheter. I de sammanhangen vill jag också nämna att det som har debatterats är så kallad vidarebosättning, kvotflyktingar som genom FN:s försorg kan förmedlas från flyktingläger på olika håll i världen. Vi har från sida väldigt länge talat om att borde öka sitt ansvar för att ta emot kvotflyktingar. Vi stöder helhjärtat regeringens arbete med att fler EU-länder ska ansluta sig till vidarebosättningspolitiken. Det kanske är de värst utsatta, om man nu kan gradera, vilket är svårt. Här handlar det om människor som inte har någon möjlighet att på egen hand ta sig till för att söka asyl. De sitter i eländiga flyktingläger i , eller vad det kan vara någonstans. Som har sagts tidigare: Skulle EU-länderna bara ta en liten del till och alla länder öppna sig för en liten flyktingström därifrån skulle vi kunna tillsammans hjälpa kanske 100 000 människor. Jag tycker avslutningsvis att det finns all anledning att bejaka utlåtandet. hållning här är väldigt tydlig. Vi är för öppenhet och en lagreglerad invandring. Men vi värnar mycket högt och hundraprocentigt om de mänskliga rättigheterna. 56 () replik: Jag förstår att det vattnas i munnen för en EU-kramare att diskutera själva frågan om medlemskapet. Men fullt så roligt ska vi inte ha . Jag tar gärna diskussion om det vid annat tillfälle. Men det vi diskuterar är utlåtandet om Stockholmsprogrammet, som det har kommit att kallas. Låt oss föra den diskussionen konkret när det gäller just asylrätten. Vi föreslår från sida i vårt alternativa Stockholmsprogram tre punkter för asylrätten. Det första handlar om att man ska stoppa Frontex och militariseringen av de yttre gränserna. Den lite romantiska, rödskimrande bilden av Frontex som målas upp av flera av debattörerna här att det är ett slags allmän hjälporganisation tror jag att väldigt få utanför denna kammare kan tro på. Tvärtom säger även företrädare för som jag själv har talat med att ett av Frontex syften är att hålla människor utanför unionen. Men det är möjligt att borgerliga företrädare här har mer kunskap om vad Frontex sysslar med än Frontex självt. Jag tror det inte. Det är därför en av våra punkter att avmilitarisera de yttre gränserna och yttre gräns. Det andra är lagliga vägar för att söka asyl. Vi kan diskutera andra frågor som arbetskraftsinvandring och annat vid annat tillfälle. Det finns ingen i kammaren som är motståndare till detta. Däremot är lagliga vägar att söka asyl intressant. Hur ser och på det? Är asylviseringar fortfarande någonting som driver, och får ni i så fall med er till exempel på ett sådant krav? Ställer regeringen ett sådant krav i förhandlingarna om Stockholmsprogrammet? För det tredje kommer vi så länge vi har en flyktingpolitik som ser ut som den nu gör att ha papperslösa. De bör ha rättigheter, och det bör finnas med i Stockholmsprogrammet. Det gäller rätt vård på lika villkor och rätt till skola för barnen. Dessutom tror vi att det är dags att genomföra en regularisering. Hur ser på de konkreta förslagen till förändringar? 57 () replik: EU-gränsen behöver naturligtvis bevakas mot allt möjligt. får det ibland att låta som att de enda som försöker ta sig över gränserna är flyktingar, men vi har mycket att tänka på. Vi har narkotikasmuggling och trafficking. Det finns också mycket kriminalitet mellan EU-länderna, utanför EU och inne i EU. Vi måste ha en effektiv gränskontroll. Målet måste vara att ha en gränskontroll som har vissa resurser. Man måste också ibland kunna fängsla människor, till exempel narkotikahandlare eller traffickinghajar. måste personalen vara välutbildad och tillgodose människors behov av att till exempel få en asylansökan framställd och så vidare. Det är så vi ska utveckla Frontex. Det är därför Frontex helt enkelt blir det som EU-länderna vill att det ska bli. Det är gemensamma resurser och ett gemensamt informationssystem för gränskontroll, och detta behöver EU. Om man tänker efter tror jag inte att någon tycker att vi inte borde ha en gemensam gränskontroll i EU. Det vore orealistiskt att tycka så. Men budskapet ska vara tydligt: Frontex ska inte utvecklas till en organisation som urskillningslöst fängslar människor och kör i väg dem utan att deras förfrågningar blir tillgodosedda. Det har den också sagt tydligt på många sätt; en effektiv gränskontroll får inte utesluta att asylrätten värnas. Det kommer igen på flera ställen. För tillfället tror jag att den mest realistiska vägen när det gäller lagliga vägar att söka asyl är att gå vidare med det vi kallar kvotflyktingar och vidarebosättning. Vi har där en möjlighet att få många länder att ställa upp på att gemensamt i samarbete med EU ta emot sådana flyktingar. Papperslösa behöver vissa grundläggande mänskliga rättigheter. Jag återkommer till detta i nästa svar. 58 () replik: Det ser jag fram emot, för den verklighet vi ser i EU är att papperslösa jagas av polis. Det är inte bara utan ganska många som har uppfattningen att papperslösa ska kastas ut kosta vad det kosta vill. Detta finns också emellanåt i uttalanden från den svenska migrationsministern, som inte är här och kan försvara sig. får väl göra det i hans ställe. har förstås rätt i att det är naturligt att om man har gränser vilket man har i världen och ska fortsätta att ha ska man se till att bevaka vem som kommer in och vem som kommer ut. Det finns ingen motsättning i det. Det finns inte heller någon motsättning i att vi precis som vill ta itu med trafficking, narkotikahandel, grov kriminalitet och även annan kriminalitet, för all del. Där går inte skiljelinjen. Men skiljelinjen kanske går någon annanstans. Jag vet inte, och det är därför jag frågar. säger att man behöver bevaka gränserna mot allt möjligt. Åtminstone vi menar att en sak man inte behöver bevaka gränserna mot är asylsökande. Det är detta som är problemet med Frontex arbete . Som jag sade uttrycker företrädare för kommissionen själva att ett av syftena är att hålla människor utanför EU:s gräns. Man anser att människor inte har rätt att söka asyl om de inte kommer in på EU:s territorium. Vad tänker se till att regeringen i detta avseende driver i förhandlingarna om Stockholmsprogrammet? Jag förstår att hellre pratar vidare om bosättning och kvotflyktingar än om asylviseringar. Min skarpa fråga var: Anser att asylviseringar vore en bra idé att åtminstone fundera över? Och i så fall: Hur går han och till väga för att det också ska bli regeringens ståndpunkt? Vi hörde i ett tidigare replikskifte säga att detta inte är någonting som driver. Splittringen på allianssidan börjar bli ganska uppenbar även i det här avseendet. Så svara nu på den konkreta frågan i stället för att svara på annat! 59 () replik: Så kallade asylviseringar kan diskuteras. Det finns för- och nackdelar med dem. Men mitt korta svar är att i dagens läge, när vi har möjlighet att åstadkomma någonting i EU-förhandlingarna, gäller det att öka den lagliga vägen genom att satsa på vidarebosättning. Det satsar också på och stöder alliansen inför de närmaste årens arbete. När det gäller Frontex tycker jag att regeringen är tydlig i de utdrag ur utlåtandet jag har nämnt. kommer att lyfta fram och försöka hitta lösningar på den inbyggda motsättning som kan finnas mellan att å ena sidan ha en effektiv gränskontroll, å andra sidan låta människor som kommer till gränsen få sina asylskäl prövade. Detta sägs så tydligt här att om vi över huvud taget ska vara med i diskussionerna om Stockholmsprogrammet kan det inte sägas tydligare. Jag tycker egentligen att borde vara nöjd, för det står så tydligt att om asylrätten är om inte helig så åtminstone hundraprocentig. Den ska värnas. När det gäller papperslösa kommer grundfrågan upp. Om en människa kommer in utan arbetstillstånd och utan flyktingstatus ska han eller hon då ha rätt att stanna? Jag tycker inte det. Jag tycker att människor som är här utan tillstånd ska avvisas på ett respektfullt och värdigt sätt, under förutsättning att man inte skickar människor till förföljelse, dödsstraff och så vidare. Där finns en inbyggd motsättning. Problemet är vissa länder som utnyttjar dessa stackars människor som svart arbetskraft och sedan plötsligt, för att ställa sig in hos någon opinion, börjar jaga dem efter det att de har jobbat i landet . Det är naturligtvis negativt. Det är helt känt att länge har drivit att även människor som vistas illegalt i ett land ska ha vissa mänskliga rättigheter, till exempel rätt till vård. Jag hoppas att den utredning om detta som regeringen har utlovat kommer snart. På den punkten är glasklart. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 7 §.) 5 § antagande av rambeslutet om ömsesidigt erkännande av beslut om övervakningsåtgärder för brottsmisstänkta Föredrogs justitieutskottets betänkande 2008/09:JuU29 antagande av rambeslutet om ömsesidigt erkännande av beslut om övervakningsåtgärder för brottsmisstänkta (prop. 2008/09:192). 60 (): Det är trevligt att se er igen. Jag börjar med att yrka bifall till vår reservation. anser att det är en mycket angelägen uppgift att bekämpa brottslighet. Den måste givetvis ha högsta prioritet. Detta gäller nationellt liksom internationellt. För att bibehålla tilltron till rättsväsendet är det också viktigt att en person som har begått ett brott inte kan gömma sig undan rättvisan genom att fly till ett annat land inom EU. är det bra att åtgärder vidtas så att inskränkningen av rörelsefriheten för den enskilde i avvaktan på rättegång blir så liten som möjligt. Vi från tycker att föreliggande förslag till beslut, som syftar till att införa regler i denna riktning, är bra. Men vi tycker ändå att det finns så stora brister i förslaget att det inte bör godkännas. Rambeslutet handlar om icke frihetsberövande, straffprocessuella åtgärder som skulle kunna vidtas mot en brottsmisstänkt som har återvänt till ett land där han eller hon har sin hemvist i avvaktan på rättegång. I propositionen beskrivs åtgärder som bland annat besöksförbud och tillträdesförbud. Dessa åtgärder är dock inte sådana som åberopas i rambeslutet. Jag har lite att säga med anledning av den debatt som vi har fört. Det finns många liknelser.