prot · GW0995 · 2009-04-01 00:00:00 — Där lyste det också igenom att kärlek mellan människor av samma kön skulle betraktas av samhället ha samma värde som kärlek mellan heterosexuella. Vi går vidare i historien. kom ett förslag från om partnerskap av dansk modell. Det omsattes i ett beslut i denna kammare. Visst har det i kammaren använts en del ord som man kanske skulle önska inte fanns med i det skriftliga protokollet, men jag kan försäkra er jag var med debatt att då var ordbruket under all kritik i vissa hänseenden. När vi fick partnerskapslagen 1994 var det ett stort steg framåt. Det som tog mig mest var brev från föräldrar som skrev och tackade. var deras sons eller dotters kärlek till en annan person bekräftad av riksdag. Det är viktigt att ha i bakhuvudet vad det betyder, inte bara för paren utan också för föräldrar, barn och syskon att samhället värderar kärlek mellan människor av samma kön lika högt som kärlek mellan heterosexuella. Kärlek är något vi har ont om i den här världen, så det här ska vi bejaka på alla sätt. Det har faktiskt hänt en hel del till. hade vi här i . och jag hade en mödosam väg för att få visa den fantastiska utställningen i . Den blev oerhört välbesökt, och jag tror att den väckte väldigt många människor när det gäller vad homosexuella och HBT-personer kan utsättas för. fick registrerade partner rätt att adoptera och 2005 rätt till assisterad befruktning. ska vi fatta beslut om att äktenskapslagen blir könsneutral. Det är verkligen ett stort framsteg. ska vi fira. Men det är mycket kvar att göra , i övermorgon och i övermorgons morgon. Då måste vi arbeta för att den diskrimineringslagstiftning vi har om att ingen får diskrimineras bland annat på grund av sexuell läggning inte ska behövas längre. Jag hoppas få uppleva den dag då människor frågar: Varför har vi den här lagen? Vad ska den skydda? Tyvärr behövs den . Vi måste arbeta för att förhindra de övergrepp och det våld som riktas mot HBT-personer i . Vi måste också arbeta inom EU och internationellt och stödja de grupper som arbetar för att HBT-personer världen över ska ha samma rättigheter som heterosexuella. Det är en lång lång väg att gå. Vi kan tänka tillbaka 1944 var det kriminellt i att vara homosexuell. Det har faktiskt gått på mindre än att nå dit vi är . Det vore väl konstigt om vi inte kunde komma till det målet globalt genom att visa hur man har gjort här i och i en del andra länder som har kommit till den plattform där vi befinner oss . Med det, fru talman, yrkar jag bifall till förslagen i betänkandet och avslag på reservationen. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda fp) samt (). 89 (): Jag vill börja med att säga att jag, precis som många andra här i kammaren , känner mig stolt över att vi äntligen kommer att rösta om detta och bifalla förslaget om en könsneutral äktenskapslagstiftning. Vi har alldeles för länge levt med den diskriminering som har inneburit att vuxna människor som älskar varandra inte får ingå äktenskap. Det har pratats om att det är homosexuellas rättigheter och att det är väldigt viktigt. Det är det. Det vill jag verkligen understryka. Jag är glad över att det har sagts. Men det är inte bara homosexuellas rättigheter. Det här behandlar ju mänskliga rättigheter. Vi pratar om oss alla som människor. Man kan fråga sig hur mycket den rätt som tidigare funnits för andra människor att ingå äktenskap är värd om man förvägrar många människor samma rätt. Hur ser man på det? Jag vill dessutom som en liten bisak lyfta upp ett annat perspektiv. Det här är en rättighet för alla. Det handlar inte bara om homosexuellas rättighet att ingå äktenskap med människor av samma kön. Det handlar också om min rätt att, trots att jag är heterosexuell, ingå äktenskap med en människa av samma kön, om jag så önskar. Jag förstår inte varför det i långa tider har varit sådant fokus på kön och sex när vi diskuterar det här. Låt vuxna människor som vill det ingå äktenskap med varandra. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 90 (): Vi är många som gläds över att vi äntligen ska avskaffa den här diskrimineringen. Jag är ledsen att behöva förlänga en debatt där väldigt mycket klokt har sagts, och mycket som jag inte tycker är så klokt. Det är just med anledning av det senare som jag kände att jag var tvungen att gå upp och lätta mitt hjärta. Jag hoppas att det är okej. Det har sagts mycket om det unika med en man och en kvinna som gifter sig och att man inte ska kalla något som inte är samma sak för något som är samma sak. Jag har funderat lite över hur det hade sett ut om de som talar om äktenskapet mellan man och kvinna hade reagerat om man till exempel var i ett land där det var förbjudet med så kallade rasblandade äktenskap. När man gjorde det tillåtet, hade man då sagt att man faktiskt måste hitta på ett annat begrepp? De får ju vara lite originella. Vi som är gifta med någon som har samma hud som vi vill inte bli kränkta av att man kallar något som inte är samma sak för något som vi håller på med. Det är spännande vad som är samma sak. För mig är äktenskap två människor som vill dela livet, kanske skaffa barn, kanske inte. Det viktiga är att man älskar varandra. Vad man har för kön är kanske inte det som avgör vad som är ett äktenskap eller inte. Då skulle vi kunna ha en diskussion om att vi skulle ha olika namn beroende på om de som gifter sig har samma hudfärg eller samma skostorlek eller vad det är. Det är ju inte det det handlar om. Handen på hjärtat det är inte bara heterosexuella som skaffar barn. Det är länge sedan det var så. Varför ska inte de barn som lever med föräldrar i samkönade förhållanden också få tryggheten att kunna säga att deras föräldrar är gifta? Varför valde man det otroligt osexiga namnet registrerat partnerskap? Jag är glad över att vi visar att det faktiskt är samma sak det handlar om, oavsett om det är en man och en man, en kvinna och en kvinna eller en man och en kvinna som gifter sig. Det handlar om precis samma sak. Det handlar om kärleken. Det är den vi firar . I detta anförande instämde och (båda mp). 91 () replik: Trots att tiden har gått riktigt länge nu kan jag inte bara lyssna på att man nonchalerar de begrepp som har funnits länge i vår kultur och vår tradition. Det är väl inte främmande ens för att slå upp i en uppslagsbok och se vad begreppet äktenskap betyder. Dess djupaste grund har inte varit kärlek. I vår kultur har dess djupaste grund varit att det är en förening mellan en man och en kvinna. Men äktenskapet har också gällt flertalet. Men att det har varit fråga om människor av olika kön är den inneboende betydelsen i det begreppet. Det tycker jag inte är så märkligt att vi diskuterar. Att man sedan ibland likställer, vilket jag tycker är helt felaktigt, detta med människor av olika ras och så vidare tycker jag inte har med saken att göra. Det har över huvud taget inte med äktenskap att göra. Det är effekter, vilket säkert vet. Men att begreppet äktenskap, hitintills, har haft betydelsen att det handlar om människor av olika kön tror jag att vi är överens om. Jag skulle vilja fråga om vigselrätten. Har tagit ställning till om man tycker att vigselrätten ska få övergå i vigselplikt? Var står inför nästa val i den frågan? 92 () replik: Vad vi lägger i ordet äktenskap har naturligtvis stor bäring på vilket samhälle som vi lever i. I ett rasistiskt samhälle har äktenskap varit någonting mellan två personer av samma ras, om man använder det begreppet. I ett heteronormativt samhälle har äktenskap varit någonting mellan man och kvinna. Men i ett sjyst, modernt och jämställt samhälle, som jag vill ha, är äktenskap någonting mellan två vuxna människor som vill leva sina liv tillsammans. Jag tycker inte att heterolobbyn ska komma och kapa ordet äktenskap. Jag tycker att det är någonting som vi kan använda för människor som väljer att leva ihop oavsett kön. Vad gäller frågan om vigselplikt tycker jag att det är en ganska grundläggande utgångspunkt att människor som har fått uppdraget att utöva myndighetsutövning inte ska få diskriminera. Sedan kan man i och för sig tycka att en smidigare lösning på det skulle vara att man inte överlåter myndighetsutövning över huvud taget till samfunden. Men för min del är det viktigare att vi kan få en könsneutral äktenskapslagstiftning än att vi går in i de mindre detaljerna om vigselplikt och om vad som ska vara civilt och vad som ska vara statligt. 93 () replik: Jag vill nog envisas med följande som jag tycker är intressant. Vi har nämligen inget rasistiskt samhälle här. Vi har ett samhälle som har sina kulturella rötter, vilket vi har talat om under denna debatt. Visst kan man förändra den definitionen, och det är egentligen det som hela denna debatt har handlat om i . Jag hoppas att som kommer in i slutet av debatten har följt debatten och förstår innebörden av den. Min fråga kvarstår: Hur går och till val? Kan ni klargöra för väljarna om ni kommer att driva detta vidare till att det ska vara vigselplikt för olika ledare, pastorer, präster, imamer och så vidare? Kan ni ge väljarna besked om vad som händer efter detta beslut ? Det är en fråga som jag vill ha svar på. 94 () replik: Jag har redan sagt att för egen del inte tycker att man ska tillåta diskriminering i myndighetsutövning. Exakt hur man löser det får man se när man går vidare. Vi har ett samarbete, om inte får av rösterna, och det lär väl inte hända än även om jag håller på det. Jag tycker ändå att vi ska fokusera på kärnfrågan. Den handlar om att vi går ifrån en syn där vi ser äktenskapet mellan man och kvinna som någonting helt unikt och väsensskilt som skulle vara så himla annorlunda jämfört med relationer mellan samkönade personer. Det är det som är det viktiga , att vi visar att det handlar om människor som älskar varandra oavsett vilket kön som de har. Det är det som är kärnfrågan, och det är det som jag yrkar bifall till om jag inte redan har gjort det. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 10 § Naturresursfrågor och vattenrätt Föredrogs civilutskottets betänkande 2008/09:CU21 Naturresursfrågor och vattenrätt. 95 (): Herr talman, civilutskottets ledamöter och åhörare! Vi ska nu debattera civilutskottets betänkande Naturresursfrågor och vattenrätt. Jag kommer i mitt anförande att beröra två frågor i det nu aktuella betänkandet. Det är dels punkt 2 om åtgärder till förmån för fiske, dels punkt 6 om allmänna vattentjänster. Jag yrkar redan inledningsvis bifall till reservation 2, som är en gemensam reservation för Socialdemokraterna, , samt till reservation 5 från Socialdemokraterna och . Fritidsfisket är som bekant en stor folksport. Det har mycket stor betydelse för en stor del av befolkningen, för deras rekreation, livskvalitet och välbefinnande. Fritidsfisket har också en allt större betydelse för utveckling av turistnäringen, inte minst på landsbygden och i landets glest bebyggda delar. Ett stort hinder för utvecklingen är kraftverk som hindrar fiskens vandring på ett naturligt sätt mellan källflödena, havet och reproduktionsplatser. Det minskar tillgången till fisk och är därför också ett hinder för att kunna uppnå miljökvalitetsmålet om ett rikt växt- och djurliv. Flera svenska lax- och öringstammar har slagits ut eller kraftigt reducerats av vandringshinder i våra vattendrag. Starka biologiska skäl talar för bättre vandringsvägar för fisk. Laxens naturliga vandring i outbyggda älvar upp till lekplatserna främjar fortbestånd av livskraftiga laxar. Så är inte fallet med utbyggda älvar där laxstationerna urskillningslöst fångar in alla laxar. Både de livskraftiga och de orkeslösa tas upp för att man ska kunna odla fram laxyngel i speciella bassänger. Vi får inte utarma den vilda laxen till förmån för den odlade laxen. Därför måste de utbyggda älvarna förses med laxtrappor så att de livskraftiga laxarna kan ta sig upp till naturliga lekplatser. Detta kostar pengar, och det borde vara rimligt att bolagen som tjänar stora pengar på elkraften tar ett ansvar för byggandet av trappor eller andra vandringsvägar för lax och annan fisk. Vi behöver inte vänta tills arbetet i är klart. Det finns tillräckligt med forskning, statistik och kunskap för att kunna gå till beslut. Det är uppenbart att den nuvarande lagstiftningen inte möjliggör den utbyggnad av vandringsvägar som är nödvändig. När det gäller allmänna vattentjänster kan man konstatera att klimatförändringarna har lett till stora problem för många kommuners vatten- och avloppsnät. Stora mängder regn och omfattande översvämningar har orsakat stora skador i näten. Dessa kommer att öka enligt Klimat- och sårbarhetsutredningen. Utredningen har pekat på stora områden, bland annat i , kring , samt efter hela syd- och ostkusten, där bebyggelse riskerar att drabbas av höga vattennivåer och därmed av problem med vattenförsörjningen. Vi måste ta detta problem på stort allvar. Det kräver nationellt ansvarstagande, inte minst av ekonomiska skäl. Kommunernas tekniska försörjningssystem finansieras nästan helt av brukarnas avgifter. Det blir en orimlig börda för kommuninvånarna om de måste bekosta omfattande investeringar i nya VA-nät. Nej, man kan inte lämna frågan till enskilda kommuner att ensamma försöka hitta lösningar. Detta är en nationell fråga som måste ingå i den gemensamma miljöpolitiken. Det är också angeläget att arbetet inleds . Uppdraget om ekonomiska och andra styrmedel som kan förbättra vattenkvaliteten är bara en detalj i sammanhanget. Vi kan inte vänta på att det blir klart. Det krävs att Klimat- och sårbarhetsutredningens förslag om säker vattenförsörjning börjar förverkligas . 96 (): I civilutskottets betänkande 21 behandlas ett antal frågor som vi i anser är väldigt viktiga och som allesammans har koppling till klimatet. Alla vet vi att klimatet förändras, men våra möjligheter att förutsäga hur förändringarna kommer att se ut är ganska dåliga. Till viss del kan vi luta oss mot Klimat- och sårbarhetsutredningen som försökt beskriva vad vi har att se fram emot. Många av de yrkanden som behandlas i betänkandet kan direkt härledas till de förslag till åtgärder som skisseras i just Klimat- och sårbarhetsutredningen, så beslutsunderlaget för det som föreslår här är lika väl genomarbetat som den kunskapsmassa som vi har och som gör det möjligt att förbereda förslagen till beslut. Kammarkollegiet bedriver ett omfattande arbete med att ompröva gamla och föråldrade vattendomar. Det är ett väldigt krävande arbete som tar och som är svårt och kostar mycket pengar. Enligt de bedömningar som görs i Klimat- och sårbarhetsutredningen kommer nederbörden att öka i men inte jämnt fördelat. Fördelningen kommer att bli ojämnare över året än den är . Det blir mer nederbörd och mindre . I Klimat- och sårbarhetsutredningen bedömer man att nederbörden kommer att öka med , vilket man snabbt räknar om i ökad elkraftsproduktion för att på det sättet finansiera alla omställningskostnader som man ser kommer med anledning av klimatförändringarna. Med en ojämnare fördelning av nederbörden dessutom mer nederbörd i form av regn och mindre i form av snö trots att mer nederbörd kommer eftersom det blir varmare och kortare vinterperioder uppstår en massa olika problem som vi försöker ta upp i våra förslag i betänkandet. Snö kan ses som vatten som faktiskt kan ligga förvarad på marken. Det blir som en sorts alternativ till de vattendammar vi har. När snön successivt smälter rinner vattnet ned i och fyller dammarna något snabbare än vi tömmer dem för att producera el. På så sätt får man en höjning av de volymerna. Snö är alltså ett komplement till våra vattenmagasin. Med en mindre andel nederbörd i form av snö krävs det förmodligen större vattenmagasin för att vi ska kunna kontrollera den nederbörd som vi vill använda till elproduktion. Om nederbörden dessutom kommer ojämnare fördelat över året gör bara det att vi förmodligen måste ha större vattenmagasin för att kunna producera samma mängd elkraft eftersom en större del av nederbörden kommer och då i form av vatten i stället för i form av snö. Vidare är osäkerheten större om hur mycket nederbörd som kan tänkas falla till exempel eller . Detta gör att vi har större krav på buffertkapacitet i våra vattensystem totalt sett alltså sjöar, vattendrag, dammar och så vidare eftersom osäkerheten ökar om hur mycket nederbörd som kan komma . Eftersom ökade flöden i våra älvar dessutom innebär en ökad erosionkraft leder det med tiden förmodligen till att rasrisken ökar i strandnära områden, i närheten av sjöar och vattendrag. Det gör att vi har ytterligare argument för att det är viktigt att vi skapar system så att vi kan hantera den mer ojämnt fördelade och ibland kraftigt nedkommande nederbörden kring våra sjöar och vattendrag. menar att regeringen tar alldeles för lätt på de här riskerna. Det är hög tid för regeringen att börja arbeta med att ta fram styrinstrument för att kunna hantera de risker och, inte minst, alla de konflikter som ett förändrat vattenflöde innebär. Energiproduktion är bara en av de nyttigheter som vi får från våra vattendrag. Fritt rinnande vatten utgör också i sig en naturresurs en resurs både för rekreation och för naturmiljön. Rekreationsvärdet är stort. Många arter inom både växt- och djurriket som har behov av rinnande vatten har svårt att anpassa sig till de regleringar av vattendragen som vi människor har gjort. I dammar och reglerade vattendrag blir det mycket större förändringar dessutom snabbare sett till både flöden och nivåer. I oreglerade vatten varierar naturligtvis också både flöden och nivåer men inte på samma sätt som i reglerade vattendrag. Skillnaderna syns på många sätt, bland annat i hur strandzoner påverkas. Det blir andra möjligheter för växter och djur att klara sig när strandzonerna mycket snabbt förändras. Det rinnande vattnets värde från rekreationssynpunkt är också stort, som vi redan hört här. Vi i menar att värdet av rinnande vatten inte kan övervärderas från rekreationssynpunkt. I samhällsplaneringen görs försök att värdera vilket värde olika resurser har. Även om man inte har alltför långa planeringshorisonter utan kanske tänker framåt kommer, tror jag, värdet av orörd natur, av naturligt rinnande vatten och så vidare, i ett turistiskt perspektiv, i ett rekreationsperspektiv och i ett folkhälsoperspektiv att vara näst intill omöjligt att värdera. Det här är någonting som kommer att ha framtiden för sig. Efterfrågan på den typen av miljöer ökar . Naturligtvis finns det konflikter i det sammanhanget. Ett av de mest uppskattade värdena är just orördheten, tystnaden och ensamheten sådant som i takt med exploateringen tappar i värde. Jag vet ju hur det ser ut i en del andra länder där sådant här har exploaterats. Där har man svårt att klara vad som kan sägas vara i stil med vår allemansrätt. Det finns alltså konflikter i att nyttja det stora värde som miljöer med fritt rinnande vatten har. De flesta sjöar, dammar och vattendrag i vårt land är på något sätt mer eller mindre indragna i regleringar av vattennivåer som stör de naturliga ekosystemen. Därför är det oerhört viktigt att vi nu så gott vi kan försöker hävda och skydda de områden som är orörda. Även i vattenreglerade vattendrag finns det mycket att göra. Man kan åtgärda dem för att underlätta till exempel för vandrande fisk det har vi inte gjort tillräckligt just för att stärka fiskstammarna. I oppositionspartiernas gemensamma reservation i betänkandet beskrivs bland annat frågan om lax och ål samt effekterna när det gäller beståndens livskraft och motstånd mot sjukdomar exempelvis alltså hur bestånden påverkas när man inte hunnit med att ge dem möjlighet att vandra på ett naturligt sätt. Vi menar att regeringen har ett tillräckligt underlag för att ställa ökade krav på fallrättsinnehavarna, vattenkraftsägarna. Vi menar att regeringarna här även tidigare regeringar; det kan jag från sida säga väntat alldeles för länge med att vidta åtgärder. På Sportfiskarnas hemsida på nätet tar man upp inte mindre än 49 olika vattendrag i där ett exploateringsintresse finns tydligt utpekat och där intresset för en vattenkraftsutbyggnad riskerar att slå ut fisket eller åtminstone allvarligt skada den fiskeresurs som där finns. Det är inte bara fisket som förlorar på det. Vid en sådan exploatering försvinner också väldigt många andra upplevelsevärden. Även för den som i de här sammanhangen inte har fisket som sitt primära intresse försvinner många andra upplevelsevärden. I huvudsak är det ganska små anläggningar som man vill bygga. Det handlar om lite elektricitet som man kan få ut. Trots att det handlar om väldigt små exploateringar är det lönsamt att göra dem. Det beror på elcertifikaten. har länge drivit frågan om att elcertifikat just för nyetablering av småskalig vattenkraft inte borde förekomma. I trepartireservationen tar vi väldigt tydligt ställning. Det är mycket bra att vi där klart och tydligt kräver ett nationellt stopp för nyexploatering av rinnande vattendrag till vattenkraftverk. Det är kortsiktiga elproduktionsintressen som hotar de betydligt mer långvariga förutsättningarna för sysselsättning och sådant som turism och en orörd miljö och natur på kan ge. Det är faktiskt också fråga om ett hot mot en försörjningskälla, för de här vattendragen är inte obetydliga som proteinkällor. Man får inte fiska bara för nöjets skull. Det handlar också om att vi kommer att få problem med att klara livsmedelsförsörjningen. Blir klimatförändringarna för stora kommer vi att bli tvungna att ta vara på de resurserna i ett rent försörjningsperspektiv. Ett förändrat klimat leder även till ökade variationer i grundvattenförhållandena, och även egenskaperna i de olika jordskikten förändras. För att underlätta för kommunerna att planera ny bebyggelse och även långsiktigt hantera befintlig bebyggelse behöver man kunskaper om hur olika typer av jordar påverkas och hur skiktning förändras, hur materialegenskaperna och höjdstrukturerna ser ut. Allt detta har stor betydelse för var man kan exploatera för till exempel boende utan alltför stora risker. I en motion kräver att regeringen ska ge ett uppdrag till att i samarbete med geologiska undersökningar, Lantmäteriet och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap som är en ganska ny myndighetssammanslagning utveckla en nationell kartdatabas för att stödja kommunerna i det här arbetet. Det är ett av flera krav av liknande karaktär som jag inte hinner ta upp men som finns med i våra motioner. Det är krav för att underlätta för kommunerna att förebygga misstag i planeringen runt om i landet eller åtminstone ge dem möjligheter att minska risken att de tar omedvetna risker. Det är vad det ofta handlar om därför att man inte har erforderlig kunskap. Vi tycker att det är väldigt tråkigt att majoriteten inte ställer upp på det. Det här är processer som tar tid. Vi människor har under några få generationer levt i någon sorts illusion, tycker jag, en illusion som fossilresurserna har skapat. På några få generationer har vi haft möjlighet att bygga en välfärd och leva ganska bra utan att egentligen ta hänsyn till vad som är grunden för vår välfärd och rikedom. är det hög tid att börja titta på hur vi ska klara oss framöver, och då är ekosystemen oerhört viktiga att ta hand om och vårda på ett bra sätt. Det handlar inte bara om vatten, som jag pratat om , utan naturligtvis också om åker och jord, och skogsmark som måste vårdas i ett mycket längre tidsperspektiv. Vi har valt att jobba med monokulturer och fossilberoende konstgödning i stor utsträckning och därmed i kombination med kemikalier kunnat upprätthålla stora skördar och hög avkastning. Det har skett på bekostnad av den anpassningsförmåga som ett annat sätt att hantera ekosystemen har, nämligen en stor artrikedom, som har en större anpassningsförmåga och överlevnadsförmåga. Det gör att vi är oerhört sårbara, ett problem som också Klimat- och sårbarhetsutredningen tar upp. menar att regeringen inte vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att långsiktigt hävda ett livskraftigt ekosystem.