prot · GX0950 · 2009-12-15 00:00:00 — frågar sig varför har kommit ut bättre ur krisen än vad flera andra länder har gjort. Efter den förra krisen när den borgerliga regeringen styrde byggde vi upp stabila finanser här i . Vi såg till att vi hade kontroll, att vi hade en fristående riksbank och kontroll på ekonomin. Dessutom byggde den socialdemokratiska regeringen upp ett överskott. Det var ett överskott som vi lämnade ifrån oss. Vi började alltså bra innan krisen kom. Sedan slog krisen till, och vi har ett budgetunderskott på 100 miljarder. Det är något mindre än andra länder, men det beror just på att vi startade i ett sådant högt läge och att vi har byggt upp så stabila ordningsregler i sedan den förra krisen. Det är av det skälet vi kommer ut bättre . Dessutom har den borgerliga regeringen förvärrat krisen i genom att försämra a-kassan så brutalt och slänga ut människor från en ekonomisk trygghet. 500 miljoner människor har lämnat a-kassan. Ni har skurit ned komvux, ni har stoppat nybyggnation av bostäder och så vidare. Allt detta har gjort att det har blivit värre under krisen än vad det skulle ha kunnat vara. hade vi trygghetssystem för sjuka och för arbetslösa, och känner dessa personer en stor oro. Det har förvärrat krisen. Låt mig återgå till min grundfråga, nämligen de långsiktiga beskeden till kommunerna. Det behövs besked som sträcker sig längre än i taget. Man ska inte komma med beskeden när många kommuner redan har lagt sina budgetar. Det är den stora bristen. Ni kör med något slag akututryckning och slänger fram kortsiktiga lösningar. Det är inte bra. Om jag sade fel förut vill jag säga att jag naturligtvis menade 500 000 arbetslösa som står utan ekonomisk trygghet när vi befinner oss i en situation med hög arbetslöshet. Det har förvärrat krisen ytterligare att dessa människor inte känner någon trygghet alls. 47 (): Det finns mycket att kommentera i inlägg. Jag har en fundering. Det gäller de här stabila redskapen som säger tillkom efter den förra krisen. Ett av de partier som samarbetar med vill riva ned de här redskapen. Det intressanta är hur framtiden och långsiktigheten ser ut med en alternativ regering. Vi kan konstatera att kommuner och landsting har ca 1,1 miljon anställda. Det är alltså en viktig arbetsgivare vi talar om. Det är också en arbetsgivare som står för mycket av den trygghet vi efterfrågar i vardagen. Det är alltså viktigt att hålla dialogen öppen, rak och resultatinriktad med dem som är verksamma på det här området. Jag har själv suttit på både kommunstolen och landstingstolen, och sitter jag i . Jag har dagliga kontakter med dem som är aktiva. Jag tror att det behövs för att vi ska förstå situationen för dem som arbetar med politik på de här områdena. ska vi ha klart för oss att vi är olika parter som ska ta till vara ett gemensamt intresse hos våra uppdragsgivare. Det är alltså ingen lätt situation, men den ska ändå lösas på ett bra sätt. Det här kräver ett ansvar från alla inblandade parter. Jag kan konstatera att oavsett hur regeringen än ser ut i är det inget orakel som sitter där. politik har lärt mig att så är det faktiskt. En nyckelfråga i det här arbetet är givetvis jobben, precis som ministern sade. I mitt tidigare inlägg sade jag att jobben ger lön, lönen ger skatt och skatten ger välfärd. Det handlar också om skatteutjämningssystemet. Våra kommuner och landsting ser olika ut och har olika skattebaser. Förmågan att ta ansvar ser olika ut i de här kommunerna. Det är alltså viktigt att betona att samhället bidrar till att alla kommuner ges samma grundförutsättningar att sköta sina åtaganden. Situationen i en glesbygdskommun där två tredjedelar jobbar inom äldreomsorgen är inte densamma som i . Därför har vi som riksdagspolitiker en viktig uppgift att verkligen föra ut budskapet och få fram den solidariska synen så att den genomsyrar allt arbete. 48 FINN (): nämner att när den borgerliga regeringen tog över var det stabila förhållanden uppsatta av Socialdemokraterna. Vi upplevde en annan bild. Vi upplevde ett land med massarbetslöshet. Vi hade 1,4 miljoner människor i arbetsför ålder som befanns sig i utanförskap och hade primär bidragsförsörjning. Då kan man ställa sig frågan på vilket sätt detta skulle innebära en stabilitet för de långsiktiga finanserna vare sig pengarna tas från staten, landstingen eller kommunerna. Genom jobblinjen, som sattes i gång när alliansregeringen tog vid, kunde vi under de goda åren fram till dess att den globala finanskrisen slog till se 100 000 och åter 100 000 fler komma i arbete. Trots att finanskrisen har drabbat oss kan vi säga det är naturligtvis svårt att leda sådana här siffror i bevis att uppskattningsvis 80 000 fler än annars trots allt har ett arbete genom alliansens jobbfrämjande politik. Förutsättningarna för att vi ska kunna ha långsiktig stabilitet i ekonomin är, precis som säger, att fler arbetar och att färre försörjer sig på bidrag. Sedan tar upp frågan att vi låter folk stå utanför tryggheten. Låt mig då påminna om att när Socialdemokraterna regerade hade vi som maxtal 140 personer som gick ut i förtidspension. 4 000 gick ut i permanent förtidspension. har vi fått ned den siffran till 1 700. Tror att detta är människor som är utslängda? Då ska jag tala om att det finns vetenskapliga studier som belägger att om man är försatt i förtidspension har man en sju gånger ökad dödlighet jämfört med om man har en arbetsgemenskap och ett arbete att gå till. Detta är ingen humanistisk politik. Det handlar om ekonomi och lika mycket om humanism. Socialdemokraterna har inte förstått att det inte kan vara meningsfullt att försörja sig på förtidspension. Det är dessutom skadligt om man har arbetsförmåga. Detta rättar alliansregeringen till. 49 Statsrådet (): efterlyser långsiktigt stabila besked till kommunsektorn. Jag bläddrar i den socialdemokratiska motionen, och under punkten 6:3 finner jag: Investera mer i personal i välfärden. Långsiktigheten där består av öronmärkta pengar , det vill säga 2010, 2011 och 2012. Det kallar ni breda satsningar. Det är 2, 4 och 5 miljarder. Sedan har ni ytterligare en del riktade tillfälliga satsningar . Är detta den långsiktiga stabilitet som erbjuder, tror jag inte att man kommer att göra vågen ute i Kommunsverige för planeringsförutsättningarna. målar väldigt gärna en nattsvart bild av kommunsektorn. Jag håller med om att läget är tufft. Visst är det så, annars hade vi inte föreslagit 17 miljarder i extrapengar. Det är den största satsning som någonsin har gjorts i extra statsbidrag till kommunsektorn. En del kan kanske förklaras av roll att företräda oppositionen. Jag har själv befunnit mig i den rollen . Jag vet ungefär hur det är. Jag skulle vilja peka på några saker som sker, förutom det förbättrade ekonomiska läget, på kvalitetssidan. Enligt Svenskt Kvalitetsindex mätning har medborgarnas nöjdhet ökat från 65,6 till 67,4. Det är särskilt kärnområdena skola, äldrevård, sjukvård och hemtjänst som man anser har förbättrats. Det skulle man knappast kunna tro när man lyssnar på här . Sedan återkommer till sysselsättningsläget. Jag är också oroad. Enligt Arbetsförmedlingens senaste statistik, som är för oktober , blev 5 704 personer varslade den månaden. Av dessa 5 704 personer var 333 personer kommunalt anställda. Ingen landstingsanställd varslades den månaden. Med tanke på att den här sektorn, som vi hörde , sysselsätter en fjärdedel av hela den svenska arbetskraften, 1,1 miljon människor, kunde läget har varit värre. Slutligen talar väldigt gärna om övervältring av kostnader på kommunsektorn. Det här med ekonomiskt bistånd är ett kommunalt ansvar. Det är verkligen ingen nyhet. Att kostnaderna för ekonomiskt bistånd ökar i en global kris är inte någonting som man kan bli chockad över. Det är ett ganska naturligt samband. Men jag vill ändå peka på att vi bedömer att ökar kostnaderna för både ekonomiskt bistånd och introduktionsersättning till flyktingar med ca eller . har statsbidragen höjts med . Jag tycker, herr talman, att på något sätt måste vi också hålla ordning på de här storheterna. 50 (): Jobben, jobben och jobben! Det är där allt börjar. Det är där vi ser till att vi får ekonomi. Vi ska sätta jobben först. Tyvärr har inte den borgerliga regeringen gjort ett enda dyft för att det ska bli fler jobb. Jobbskatteavdraget har inte gett ett enda nytt jobb . Det finns ekonomer som säger att det ska ge jobb , men har jobbskatteavdraget inte gett något nytt jobb. Dessutom tillkom det 2006, i högkonjunkturen, 153 000 nya jobb, när vi styrde. 2007 tillkom 80 000 nya jobb. Det var jättebra. Det är bara hälften så många som under vårt senaste år, men 80 000 är också bra. 2008, när er politik började bita och när den globala finanskrisen slog till, kom krisen. har vi haft massarbetslöshet, och vi har bara fått värre och värre siffror. Utanförskapet har ökat under den borgerliga regeringens tid. är det 70 000 fler som är utan arbete eller utan försörjning på något sätt. Det är mycket allvarligt. Så är det när den borgerliga regeringen styr det här landet. Det är inte bara ert fel, men ni har förvärrat krisen. I detta läge får kommunerna en ännu värre ekonomisk situation, eftersom skatteintäkterna minskar och socialbidragskostnaderna ökar. Och regeringen väljer att bara ha kortsiktiga lösningar för kommunerna. Vårt budgetalternativ innehåller besked framåt. Ni slänger in att de ska få extrapengar . Det är bra att de får extrapengar . Men det hade varit ännu bättre om de hade kunnat slippa att börja det nya året med att ge varsel till dem som har uppsägningstid. Jag har exempel på kommuner som kommer att göra det, eftersom de vet att de 2011 inte får mer pengar av staten. 51 Statsrådet (): Jag nästan baxnar över detta. Inte ett enda nytt jobb har jobbskatteavdraget gett, enligt . Då undrar man stilla: Varför satsar Socialdemokraterna 50 miljarder på detta? Det är en logik som inte är lätt att förstå, i alla fall inte direkt, men jag får fundera ett tag på det. Ni har ju med fördröjning accepterat alla jobbskatteavdrag, utom det sista, som den här regeringen har genomfört. Om ni inte tror att det ger ett enda jobb måste man verkligen fundera över på vilken grund ni bedriver er politik. Men det är en sak för väljarna framöver. Jag vill ändå, herr talman, konstatera att frågade mig vad jag tänker göra för att åstadkomma bättre planeringsförutsättningar. Jag har berättat om det vi har gjort kortsiktigt, den största satsningen . Det är till kommunsektorn . Det är 5 miljarder i nivåhöjning för . Jag överlåter åt kammarens ledamöter att bedöma vad som är trovärdigt i detta. Regeringen har gjort en stor satsning. går vi också in och tittar på om vi kan hitta system som gör att vi på ett bättre sätt kan överbrygga den här typen av kriser som kommer över oss. Vi hade från början en väldigt positiv utveckling. Då kom det mer eller mindre som en blixt från klar himmel en global finanskris. Den har , tycker jag, kunnat hanteras på ett acceptabelt sätt i det fina landet . Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2009/10:160 om insatser för ökat bostadsbyggande 52 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta dels för att kraftigt öka bostadsbyggandet och därmed möta både jobbkris och bostadsbrist, dels för att nödvändig upprustning och viktiga energi- och klimatinvesteringar genomförs i det befintliga flerbostadshusbeståndet, inte minst från miljonprogrammen. hänvisar till låga nivåer av nyproducerade bostäder och menar att regeringens politik är orsaken. Detta är inte korrekt. har, som de flesta av våra europeiska och nordiska grannar, drabbats hårt av finanskrisen. Situationen på kreditmarknaderna har varit, och är i många fall fortfarande, mycket osäker. Som en följd av krisen har hushållens efterfrågan också minskat. Bostadsbyggandet har därför sjunkit i men också i de övriga nordiska länderna på motsvarande sätt. För att stävja effekterna av finanskrisen har regeringen vidtagit ett antal stimulans- och stabiliseringsåtgärder. Bland annat har bostadsbyggandet stimulerats genom att regeringen, , har förbättrat kreditmöjligheterna för byggföretag. Byggföretag kan nu få statliga kreditgarantier för bostadsbyggande , vilket inte har varit möjligt tidigare. Glädjande är att det finns tecken på att den negativa utvecklingen håller på att brytas. publicerade indikatorer tyder på att bostadsbyggandet nu vänder uppåt. Efterfrågan på nya småhus och bostadsrätter har ökat starkt, och enligt prognos kommer bostadsbyggandet att öka , eventuellt mer. Mot bakgrund av detta, det ansträngda statsfinansiella läget samt det alltjämt höga prisläge som råder i byggsektorn har jag inte för avsikt att föreslå ytterligare åtgärder. När det gäller de så kallade miljonprogramsområdena präglas dessa inte bara av renoveringsbehov utan också av ett utbrett utanförskap. Många boende har låga inkomster och en svag förankring på arbetsmarknaden. Situationen för de här områdena är komplex. För att önskad utveckling ska komma till stånd måste insatserna vara noga övervägda och väl riktade. Det finns därför anledning att ytterligare se över och analysera hur och i vilka former statens insatser kan ske för att förbättra såväl den fysiska som den boendesociala miljön i miljonprogramsområdena. Det är dock viktigt att komma ihåg att det framför allt är fastighetsägarna, de boende och kommunerna som tillsammans har ett ansvar för att en positiv utveckling ska kunna äga rum i de här områdena. Regeringen bereder frågan om hur staten, tillsammans med berörda aktörer, ska kunna frambringa ett engagemang i dessa frågor. Slutligen vill jag också betona att regeringens politik för att öka utbudet av arbetskraft och bryta utanförskapet förväntas ge positiva effekter även i miljonprogramsområdena. 53 (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Av ministerns beskrivning av situationen just nu kan man nästan tro att det inte finns några moln på himlen över huvud taget, och om det skulle finnas några moln är de på väg att segla bort och försvinna. Jag ser det inte riktigt så. Jag ser att situationen på bostadsmarknaden är oerhört problematisk. Vi har ett bostadsbyggande som har halverats . Och har vi det lägsta bostadsbyggandet . Det här, tillsammans med att vi har en situation där ett antal ganska stora ungdomskullar snart kommer att träda in på bostadsmarknaden, gör att jag anser att detta är en fråga som måste tas på största allvar. Därför menar jag att regeringen borde lägga mer kraft på att stimulera byggandet av bostäder och på att se till att ungdomar men även andra grupper kommer ut på bostadsmarknaden. Ministern berörde i sitt anförande våra nordiska grannar. Investeringarna i bostäder har minskat kraftigt i hela det stämmer. Men har tappat mest i jämförelse med andra nordiska länder. Vi bygger färre lägenheter, nästan 3 000 färre lägenheter än till exempel . Och i har man ungefär hälften så stor befolkning. De sista uppgifterna är hämtade från Byggindustrins hemsida. De hade en pressrelease . Där står det bland annat att har störst nedgång inom bostadsinvesteringarna i . Investeringar i bostäder minskar kraftigt i hela . Det är som drabbas hårdast, medan kommer lindrigast undan. Det går där att läsa ytterligare en hel del om investeringar. Men det är väldigt tydligt att den svenska bostadsmarknaden är den marknad som har återhämtat sig långsammast och där det finns en hel del problem. Med anledning av detta och att vi nu också kan göra en nordisk jämförelse frågar jag statsrådet igen: Vilka åtgärder måste vidtas för att öka bostadsbyggandet? Vi står inför att stora ungdomskullar ska träda ut på bostadsmarknaden, så vi måste vi hitta lösningar. Jag tror att den bästa lösningen vore att se till att stimulera byggsektorn så att vi på olika sätt får fler bostäder. Vi har tidigare diskuterat och debatterat frågan och gör det nu igen. Ministern är kväll hjärtligt välkommen att komma och diskutera frågan tillsammans med utskottet. Jag tror att åtgärder behövs och vill gärna höra vilka åtgärderna är från ministerns sida. 54 (): Det här är egentligen, som sade, en pågående bostadsdebatt. Bostadsdebatten avbröts ju . Den fortsätter , så nu är det bara ett litet mellanspel i sammanhanget. Man kan konstatera det medger trots allt även att saker och ting inte bara är regeringens fel. Vi har ju gått igenom en finanskris. Det är precis som statsrådet här säger, att också efterfrågan i naturligtvis påverkas när det gäller byggandet av bostäder. I den nuvarande situationen gäller det att inte tappa bort den långsiktiga strategin för att nå en bostadsmarknad i balans där den enskilda bostadskonsumenten är i fokus och där efterfrågan möts av ett utbud i balans. Jag upplever att vi i alliansen alltsedan tillträdet 2006 oerhört konsekvent hållit fast vid nämnda strategin just för att nå balans. pratar här igen om stimulanser. Jag antar att han då avser någon typ av investeringsstöd, även om han inte sade det rent ut. Men det vore naturligtvis en helt felaktig signal att nu kasta in nya investeringsstöd. I stället är det väldigt viktigt att hålla fast vid den grundläggande strategin. Konjunkturer går upp och går ned, men bostadsbyggandet ska fungera i både högkonjunkturer och lågkonjunkturer. Jag tycker att regeringen faktiskt kan få lite beröm. Den problematik som finanskrisen förde med sig var ju att det blev en brist på finansiering. Detta möttes väldigt snabbt genom att man införde statliga kreditgarantier även för nybyggnation. Den typen av åtgärder tillhör den långsiktiga strategin. Jag har läst interpellation. Han tar där även upp frågan om energi- och klimatinvesteringar. Jag tror att det stora problemet är att branschen i det avseendet har mycket att lära, att ta till sig. Det finns en långsiktig lönsamhet i energiinvesteringar som de facto inte utnyttjas. I senaste numret av tidningen läste jag att man har kommit fram till att av de rent lönsamma investeringarna kommer till stånd. Om det beror på okunskap, om det är konservatism i branschen eller om det beror på någonting annat vet inte jag. Men här har branschen någonting att ta till sig och att lite grann fundera på. redovisar i och för sig inte exakt vad stimulanserna skulle bestå i. Men att i detta läge återinföra subventioner och den typen av stöd vore, som sagt, direkt felaktigt enligt mitt sätt att se detta. Jag kan meddela statsrådet att alliansens riksdagspartier i sammanhanget har uttryckt samma politik som statsrådet, så även om statsrådet inte har tid att vara med har synpunkterna i god ordning framförts. 55 (): I senaste numret av tidningen och Möbelforum finns det en artikel om energieffektiviseringar inom byggandet. Tuffa EU-krav ska ge klimatsmarta hus. Det finns ett nytt EU-direktiv om energieffektiviseringar i byggnader. ska alla hus som byggs inom EU vara ytterst energisnåla och till största delen värmas upp med förnybar energi. I befintliga hus ska energianvändningen minskas till närmast noll. Det här är väldigt positivt från klimatsynpunkt. Men man varnar för risken att byggkostnaderna ökar, med en minskad efterfrågan på nyproducerade hus som följd. I är det befintliga bostadsbeståndet betydligt större än andelen nyproduktion. Kravet på effektivisering av dessa hus är närmast noll energi. Det känns bra att vi socialdemokrater vill satsa på ROT-stöd. Det kommer att underlätta en del i det arbete som väntar. I har bankerna generösare krediter till energieffektiviseringar i byggandet eftersom bankerna där räknar med ett högre andrahandsvärde för sådana byggnader. För någon vecka sedan ställde jag frågan om regeringen hade för avsikt att lägga fram liknande förslag i . Svaret var att regeringen medverkat till Bygga-bo-dialogen för att lyfta miljömedvetandet inom branschen. Svaret avslutades med följande: Det är både rimligt och önskvärt om miljöbyggnader ger förutsättningar för lägre försäkringspremier. Jag kan bara konstatera att regeringen följer utvecklingen. Men man förlitar sig på att marknaden och marknadskrafterna som herre ordnar både fler nya bostäder samt renoveringar och ombyggnader av gamla bostäder bara vi har tålamod att vänta. Nej, säger jag till både och ministern. Vi kan inte vänta . Regeringen måste visa lite handlingskraft. Ministern verkar inte ha den rätta viljan att få i gång bostadsbyggandet. Regeringens åtgärder hitintills är inte tillräckliga, så jag kan bara hålla med om det sade i sitt anförande här. 56 Statsrådet (): Jag kan bara konstatera att de som bor i miljonprogramsområdena har väntat väldigt länge, bland annat under alla åren då Socialdemokraterna innehade regeringsmakten och därmed hade alla möjligheter att påbörja den process som blivit väldigt angelägen. Jag är, som sagt, intresserad av att arbeta med frågan och hoppas att vi framöver kan göra det i samförstånd. och också, förstår jag, vill få i gång bostadsbyggandet genom subventioner. Ni hänvisar till den pågående jobbkrisen. Ja, läget på arbetsmarknaden är verkligen kritiskt. I hägnet av finanskrisen når arbetslösheten nu nivåer som vi inte sett på många decennier vare sig i världen eller i . Jag vill ändå göra er uppmärksamma på att läget på byggsidan faktiskt förbättrats något . Jag vill inte vara överdrivet optimistisk vi vet ju ännu inte om det verkligen har vänt för bostadsbyggandet men vill ändå peka på Byggindustriers senaste statistik. talar vi om statistik, inte om prognoser. Visserligen är siffrorna , det är den senaste månaden för vilken vi har statistik. Det visar sig att antalet sysselsatta personer i byggindustrin var 301 000 . Det är fler än samma månad , alltså , och något färre än . Det är också fler kvadratmeter som har bygglovats än det var 2008. Fler lägenheter bygglovades 2 818 bygglovade lägenheter än samma månad både 2007 och 2008. Från bygglovet och fram till dess att ett bygge kommer i gång tar det tid. Antalet arbetade timmar inom byggsektorn var mindre än men faktiskt större än samma månad 2007. pekar i sin interpellation på att 10 000 byggnadsarbetare är arbetslösa. Jag ifrågasätter inte den siffran. Vi arbetar för fullt med att skapa förutsättningar för att de här byggnadsarbetarna ska få jobb igen. Enligt Byggindustrier var av byggnadsarbetarna arbetslösa trots en, om än något avtagande, finanskris och en brinnande lågkonjunktur. Men om vi går tillbaka till den tid då Socialdemokraterna med stöd av och regerade det här landet ser vi att arbetslösheten bland byggnadsarbetare uppgick till i genomsnitt . Det ska jämföras arbetslösa byggnadsarbetare . Man kan lugnt tillägga att det rådde lite andra förutsättningar än 2009, och då kan man kanske fråga sig, herr talman, varför arbetslösheten bland byggjobbare var lika hög i socialdemokratiskt administrerad högkonjunktur som i den lågkonjunktur som alliansen har fått hantera. Jag kan också berätta att efter valet gick arbetslösheten bland byggjobbare raskt ned till den var som lägst och stannade där tills krisen kom . 57 (): Statistik är härligt. Man kan alltid få det till vad man själv vill. Jag ska inte citera mer från Byggindustrins rapporter, men det man kan konstatera där är att den största delen av de arbetstillfällen som har skapats har skapats genom investeringar i infrastruktur, inte genom att bostadsbyggandet har ökat eller minskat. Byggjobbarna bygger inte hus, utan de bygger järnvägar och vägar. Det är åtminstone den analys som Byggindustrin gör. Men vi kan fortsätta ha en statistikdiskussion . Jag har inte så många inlägg kvar efter det här, ett kanske. Jag vill fortsätta göra några nedslag innan jag går vidare. Jag har roat mig med att läsa inlägg i den allmänpolitiska debatten eller 2004. Det var en ganska spännande läsning, och det som var mest spännande med det hela var att all den kritik som den dåvarande oppositionen lade fram nu förs fram av den sittande regeringen och av bostadsministern.