prot · GW0996 · 2009-04-02 00:00:00 — Sedan följer ett antal godsägare och fideikommissägare. Sådant är vårt system. anser att jordbrukspolitiken borde vara en nationell angelägenhet. Men är det som det är med svenskt EU-medlemskap, och jag måste, om än motvilligt, gilla läget, som man säger. om EU:s tvärvillkorskontroller visar att dessa har varit bristfälliga och att riskerar sanktioner från EU här dök Ville Vessla upp igen och återbetalning av stora belopp. Samordningen mellan berörda myndigheter, kommuner, länsstyrelser och statliga verk har varit bristfällig. har länsstyrelserna övertagit ansvaret för kontrollerna från kommunerna, och ska redovisa vidtagna och planerade åtgärder för bättre samordning och tillämpning. Förhoppningsvis blir det bättre, och alltid skapar det några arbetstillfällen i dessa kristider. Ett avsnitt i betänkandet handlar om landsbygdsprogrammet. Det har ett vällovligt övergripande syfte, nämligen hållbar ekonomisk, ekologisk och social utveckling på landsbygden. Några motioner tar upp viktiga frågeställningar om hur landsbygdsprogrammet kan användas för ett bärkraftigt jordbruk och hållbar landskapsutveckling, inklusive en minskning av växtnäringsförluster till exempel. Utskottsmajoriteten hänvisar till det pågående arbetet med en översyn av landsbygdsprogrammet efter beslutet om den så kallade hälsokontrollen av EU:s jordbrukspolitik som fattades . Det hänvisas också specifikt till det uppdrag som och fått att föreslå en anpassning av landsbygdsprogrammet. har de både myndigheterna redovisat sitt uppdrag, och även om det inte är kommenterat i betänkandet tycker jag att det är på sin plats att säga något om innehållet i detta förslag, inte minst därför att regeringen även hänvisar till dessa förslag när det gäller förslagen i havsmiljöpropositionen. Växtnäringsläckaget från jordbruket blir ju längre nedströms ett stort havsmiljöproblem. Förslaget från och innehåller insatser på ca . Det är uppdelat på de utmaningar som ska mötas. Ungefär en tredjedel av medlen föreslås gå till åtgärder för bättre vattenkvalitet respektive för bevarandet av den biologiska mångfalden. Den resterande tredjedelen går till förnybar energi, klimat, omstrukturering av mjölksektorn samt övriga åtgärder. Det är en lång rad åtgärder som föreslås, till exempel höjda ersättningar för betesmarker, skyddszoner, extensiv vallodling, anläggning och skötelse av våtmarker med mera. Det är förslag som återstår att utvärderas i samband med regeringens skrivelse om landsbygdsprogrammet senare i vår. Trots reformer i rätt riktning bidrar EU:s jordbrukspolitik fortfarande till utvecklingen mot djurfabriker och industriella jordbruk, vilket skapar negativa miljöeffekter, ökad kemikalieanvändning, genmanipulation, minskad biologisk mångfald, ökade transporter och övergödning av sjöar och hav. För att minska belastningen på havet kan odlingsförbud och andra begränsningar för jordbruk och djurproduktion inom känsliga kustområden i avrinningsområde bli nödvändiga. äts mer kött . av världens spannmål används till djuruppfödning. I EU ligger siffran på . En viktig åtgärd för att minska utsläppen av växthusgaser och nå FN:s klimatmål är att minska köttproduktionen och konsumtionen. I detta arbete är det också viktigt att gynna utveckling mot klimatanpassad kost. anser att ett mål på en minskad köttkonsumtion till 2020 bör införas på EU-nivå. För svensk del skulle det innebära en återgång till köttkonsumtionen vid EU-inträdet. Jag har för övrigt noterat att har tagit fram matråd som just innebär en minskad köttkonsumtion . I reservation nr 4 har och bland annat lyft fram denna problematik med krav på slutdatum för subventioner till kött- och mejeriindustrin. Jag yrkar härmed, fru talman, bifall till denna reservation nr 4. Alla djur ska ha rätt till ett gott liv och kunna bete sig naturligt. Stora djurfabriker där djur hanteras som råvaror och plågas under långa transporter är inte förenligt med en hållbar utveckling och en god djuromsorg. Djur ska behandlas som levande varelser som kan känna smärta och rädsla. Dagens djurtransporter upprör. Färre djur måste födas upp inom EU, och transport ska ske efter slakt i närmiljön. En orsak till att djurtransporterna inte kan förhindras ligger i EU:s regel om varors fria rörlighet som klassar levande djur, som grisar och kalvar, på samma sätt som vilka varor som helst. I reservation 9 tar vi upp behovet av ett nytt regelsystem inom EU för att bland annat gynna små lokala slakterier så att djuren slipper dessa plågsamma transporter. För att vinna tid avstår jag från att yrka bifall till denna reservation liksom till övriga reservationer i betänkandet som jag inte har tagit upp i detta anförande men som jag ändå kraftfullt står bakom. 146 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 4 som jag naturligtvis ställer mig bakom alla reservationer. Vi debatterar alltså jordbrukspolitik och miljö- och jordbruksutskottets betänkande 18 som innehåller väldigt många intressanta saker. Varenda motion skulle egentligen kunna vara föremål för debatt. får man plocka ut en del, och då blir det kanske inte riktigt rättvist. Jag tänkte börja med granskning av tvärvillkorskontrollerna. De här kontrollerna har fungerat bristfälligt, säger man. Ansvar och roller har ej varit klargjorda för myndigheterna. Inte heller har undkommit kritik som samordnande myndighet. En annan sak var att kommunerna inte har fått rätt styrning och klarhet i sin roll. Därmed skapas en oklarhet om vilka krav man kan ställa på en kommun samt ett ojämnt underlag som i slutändan drabbar jordbrukaren. ska det lösas med bland annat en ny organisation, men gör bedömningen att flera problem kommer att kvarstå. Det pågår ett uppföljningsarbete, och det är förstås bra. Efter beslutet i om att flytta över djurskyddet från kommunerna till länsstyrelserna återstår det vissa tvärvillkor rörande miljön för kommunerna att kontrollera. Att det är den bästa lösningen för tvärvillkorskontrollen återstår dock att se. Att det just nu är en försämring av djurskyddet verkar vara ganska uppenbart. Detta är ett budskap som har varit ganska klart och entydigt från landets nu överflyttade inspektörer som är så få mot tidigare och som har mycket mindre resurser. Kontentan är att det är för få inspektörer på stora ytor med för lite resurser som ska jobba i nya strukturer som sedan gammalt har egna agendor. Om inte detta fungerar kan vi nog förvänta oss att vi får nya repressalier som ett brev på posten från EU för att vi inte lever upp till det vi ska. Djurskyddet är en fråga som är knepig. som man avsåg att göra det mer enhetligt och rättvist visade det sig att länsstyrelserna i är väldigt självständiga myndigheter med egna strukturer och kulturer. Det präglar också den här genomförandeprocessen med överflyttningen. , , är för SAM-ansökningar. Fram till har man på sig för att få in sin ansökan. För sedan fick en del av jordbrukare information om att vänta med sin ansökan eftersom man håller på med en ny inventering av betesmarkerna. Detta, mina vänner, är ett jättejobb. Det är verklig byråkrati. Det kostsamt, och det är inte någon regelförenkling. Men trots det här brevet som kom fick man inget besked, och får man fylla i sina ansökningar och hoppas att det löser sig. Det har varit lite oklarheter. Det löser sig säkert. På kan man läsa att inventeringen pågår. Man mäter arealer som det går att söka stöd för, och man ser till att blockens gränser stämmer. Det är ett jättejobb. Man inventerar med flygfoton, och vissa marker är svåra att inventera med flygfoton så det behövs naturligtvis besök. Vi har i också fått uppleva hur det är när EU bestämmer hur många träd vi får ha på våra marker för att de ska få kallas betesmarker och vara stödberättigade. Det är en tragisk historia som tyvärr inte är löst trots att vi har fått information om att så skulle vara. Betesmarker som berättigar till gårdsstöd får innehålla 60 träd per hektar jordbruksmark. När det gäller marker som är särskilt värdefulla ur miljö- eller kulturperspektiv och ingår i ett miljöersättningsåtagande får det finnas upp till 100 träd per hektar i gårdsstödet. De betesmarker som det inte går att få gårdsstöd för men som är värdefulla finns det möjlighet för lantbrukare att söka miljöersättning för, och det är ju bra. Men de som är lite mindre värdefulla men som ändå har ett biologiskt mångfaldsvärde kommer med all sannolikhet att komma bort i den här bedömningen. Det här har man varnat för. Det svenska kulturlandskapet är inte självklart. Landsbygdsprogrammet är en grön vinst på flera sätt, dels för att de gröna påverkade summan till en högre nivå, dels för att de gröna näringarna på ett bredare sätt kan få stöd och för att landsbygdsprogrammet är landsbygdsvänligt och grönt miljövänligt, skulle jag vilja säga. Det finns möjligheter att också ge stöd för en mångfald företag på landsbygden. Det kan vara företag med hästverksamhet, livsmedel och turism ja, med allt möjligt. Det finns flera fantastiska fördelar med landsbygdsprogrammet, och det är en pott pengar som man ställer stort hopp till. Det ska lösa mycket, men det kan inte lösa allt. I en av motionerna har jag själv tagit upp det här med skyddszoner, bevuxen mark och hur viktigt det är utifrån den biologiska mångfalden, och jag gjorde det ur grodornas perspektiv. , 2008, var nämligen internationellt utlyst som grodans år. Det finns nästan 4 000 grod- och paddarter i världen. De har funnits på jorden , men är många arter akut hotade till sin existens. Skälet är som vi vet mänsklig aktivitet. I har vi 13 arter av grodor, paddor och salamandrar. Sju av dem finns på Artdatabankens hotlista. Åtminstone gjorde de det 2005. De främsta anledningarna till att groddjuren har minskat kraftigt i antal det senaste seklet är omdaningen av jordbrukslandskapet. har av våtmarker dikats ut eller fyllts igen. har stenrösen, åkerholmar, smådiken och andra odlingshinder tagits bort. Det intensiva jordbruket med bekämpningsmedel där många har giftverkan för vattenlevande organismer har drabbat groddjuren hårt. Den totala artutrotningen är globalt sett troligen den största i jordens historia. Jordbrukssubventioner inom EU är ett kapitel som är väl omtalat och som måste gå att göra något åt. Även om vi använder en del pengar till kloka saker som landsbygdsprogrammet är det gigantiska summor som bidrar till både klimatpåverkan genom säljbefrämjande åtgärder för kött- och mejeriprodukter i en värld där den ökade köttkonsumtionen och -produktionen ifrågasätts. Subventioner ges också till för folkhälsomålen motsatta verksamheter som stöd till vin- och tobaksproduktion. Att granska stöd och subventioner ur ett klimatperspektiv borde vara en självklar sak , och då hamnar djuren under lupp. Att köttproduktion är en energiförlust i varje steg och mycket resurskrävande vet vi. är den mat som idisslare omvandlar till kött och mjölk inte den vanligaste för människan att äta. Det är en massa torkad grön blast, mjölksyrade vegetabilier, spannmål och en del soja förstås. Jag gillar kossor, och jag gillar veganer. Och kossor är ju veganer, även om det fanns människor som ville utfodra kossor med ben- och köttmjöl från animalier, vilket skapade problem. Problemen kallades för galna ko-sjukan. De borde ha kallats för galna människosyndromet eller någonting ditåt. Vi behöver också betesdjur som orkar hålla landskapet i trim. Vi vill ju gärna vandra i ett fint landskap. Efter att ha deltagit i arbete med reservatsplaner för att återställa marker till hur de såg ut inser man att det behövs djur i markerna. När man röjer med sågar, maskiner och klippredskap och släpar ris och eldar det inser man att djur som betar behövs. Men så går det ju inte alltid till. Djuren står på stall och äter importerat foder. Dessutom finns det förespråkare för att slippa släppa ut mjölkkor på bete eftersom man har stora besättningar och rationella stallar som underlättar det dagliga rutinarbetet. Men i tror nog konsumenterna att kossor faktiskt betar. Att jordbruket har blivit så specialiserat och koncentrerat gör det hela mer sårbart även om det kan vara ekonomiskt och rationellt. Dessutom blir miljöbelastningarna hårda på vissa platser. Biogasen nämns i CAP-översynen. Om det är viktigt att arbeta för totalt minskade jordbruksstöd är det lika viktigt att arbeta för att de pengar som finns används i vettiga och viktiga satsningar. Att producera biogas är både vettigt och viktigt. Det är en teknik som inte har kommit upp i skalnivå ännu, och det gör den relativt dyr. Att den är smart och passar in i ett mänskligt tekniksystem med klok teknik är vi nog alla eniga om. Men det går förstås att göra ännu mer och tydligare. I landsbygdsprogrammet finns dessutom öronmärkta pengar till just biogas. Det är väldigt bra. vill jag glida över på begreppet ekologisk odling. Det tas upp i betänkandet. Jag tycker att det inte finns så mycket negativt att säga om det odlingssättet mer än att man får slita mot ogräs och arbeta med att sluta biologiska kretslopp. Man får ha mer kunskap om biologiska system, och det behövs en drivkraft att vilja påverka miljön så lite som möjligt i negativ riktning. Sedan kan man tycka en hel del om att skörden skulle ge så lite att det inte är värt det, eller något annat märkligt. Folk skriver till och med böcker om att ekologisk produktion inte är bra ur klimatperspektiv. Alla vi som är intresserade av det här vet också att det finns de som ser ekologisk odling som något onödigt och som något som inte är ett gediget eller riktigt sätt att bedriva jordbruk på. Men det påstår jag att det är. Det innebär mer helhetstänk, och det är väl precis det som vår jordbruksminister brukar mena när han talar om att bruka utan att förbruka. är det inte heller kvantitet som är det viktiga, utan det är kvalitet. Jag har själv ett favorituttryck, och det brukar jag uttrycka så här: Gammal klokskap ihop med ny teknik. Det är en intressant väg. fick jag bekräftelse på detta på ett seminarium som handlade om djurtransporter och djurskyddsutbildning . Då var man klok, för då utbildade man folk i djurskydd. Det gjorde man redan på skolnivå. Det var lätt att förstå, och det var en trygghet för djuren och för människorna som hade hand om djuren till skillnad från de djurskyddstransportdirektiv som finns inom EU kombinerat med vår djurskyddslagstiftning. vet vi att det är pengarna som styr. Ja, djuren kommer i alla fall ofta i kläm. Likadant är det med den motion som handlar om att skydda jordbruksmark och mobilisera för ett jordbruk som kan producera utan att använda fossil energi och olja. Den tas kanske inte riktigt på allvar , men jag vet att det är viktigt att vi jobbar oss bort från fossilberoendet mer och mer speciellt inom jordbruket som har stora förutsättningar att producera egen energi. Det är åt det hållet vi bör gå. 147 (): Jag ska nu försöka hålla mig till betänkandet så mycket jag kan. Det har varit lite si och så bland mina företrädare. Det kan tjäna till åhörarnas möjlighet att förstå det hela om vi ägnar oss åt det som så att säga är för rätta. Jag ska tala lite grann om tvärvillkorskontrollen, uppehålla mig lite grann vid landsbygdsprogrammet, sedan gå över på reformering av EU:s jordbrukspolitik, nämna lite grann om den ekologiska odlingen och avsluta med den småskaliga livsmedelsproduktionen. Men först av allt, fru talman, vill jag säga att ur moderat synvinkel är det väldigt viktigt att vi minskar budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU. Den utgör av den totala budgeten , och det är alldeles för mycket. Vi står också upp för en väldigt tydlig avreglering så fort det låter sig göras. Man kan så här i efterhand säga att vi fick gå några steg tillbaka när vi blev EU-medlemmar 1995, för hade ett ganska avreglerat jordbruk då. Vi tycker att man ska ta bort alla kvoter. Vi håller styvt på konkurrensneutraliteten, vilket innebär att vi måste behålla konkurrenskraften mot de länder vi konkurrerar i livsmedelsproduktionen med. Vi står upp för frihandeln för att på så sätt skapa nya handelsmönster som också ger utrymme för de länder som inte är på frihandelsområdet, inte minst utvecklingsländerna. Och vi prioriterar det så kallade produktionsjordbruket i våra värderingar för att detta ska kunna bära frukt för framtiden. Med detta sagt, fru talman, är det en oerhörd glädje att kunna säga att de värderingar som jag nu har tagit upp delas av alliansen och i viss mån även av Socialdemokraterna i allt väsentligt. Det har funnits en stabilitet i jordbrukspolitiken över tiden. Mot den bakgrunden är det lätt för mig att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande i dess helhet och avslag på reservationer och motioner. Jag går därmed in lite på tvärvillkorskontrollen. Vi kan då konstatera att skrev en rapport där man förklarade att vi inte levde upp till vad vi skulle göra. Det var en bra rapport, för man behövde få den typen av påpekanden. Det visade sig att det fanns felaktigheter. Det intressanta är att när man borrar lite djupare i detta kan man konstatera att de felaktigheterna i allt väsentligt faller tillbaka på den förra regeringen, därför att det var brister i införandet av regelmassan och brist på styrning som har gjort att felaktigheterna har uppstått. Det tycker jag är viktigt att framhålla. Sedan kan vi konstatera att regeringen har vidtagit åtgärder för att felaktigheterna ska kunna rättas till så snabbt som möjligt genom att bland annat föra över kontrollen från kommun till länsstyrelse, precis som beskrev. har ett övergripande ansvar för detta, och ska man göra en uppföljning av hela det här komplexet. Det ser vi fram emot, med de åtgärder som är vidtagna. Med de åtgärder som är vidtagna finns det goda förutsättningar för att vi ska kunna leva efter regelsystemet hädanefter. Jag kan bara nämna om det här med betesmarkerna att man kan säga att vi inte har lyckats komma riktigt ända fram. Men i jämförelse med de övriga länderna har vi faktiskt fått bidrag för sådant som andra länder inte har fått bidrag för, och det måste också respekteras. Jag går därmed in på landsbygdsprogrammet. Det är så utformat att det är uppdelat i så kallade axlar. Man kan lika gärna kalla det för programområden, men har man valt ordet axlar. Där talar man bland annat om utveckling och konkurrens under den så kallade axel 1, där det finns väldigt många olika möjligheter att kunna få stöd för just landsbygdsutveckling vad gäller utveckling och konkurrens. Axel 2 handlar om attraktivt landskap. Det handlar om natur- och kulturvärden, inte minst när det gäller kulturvärden på betesmarkssidan etcetera. Det handlar också om skogsbruk under axel 2. Axel 3 handlar om diversifierat och konkurrenskraftigt näringsliv. Man vill skapa förutsättningar för ett ökat entreprenörskap, företagande och en affärsutveckling på landsbygden. Axel 4, avslutningsvis, handlar om att man vill effektivisera genomförandet av hela landsbygdsprogrammet med aktiv medverkan från näringslivet. Inalles är det 35 miljarder vi talar om, så det är väldigt mycket pengar. Har man läst igenom detta ordentligt vågar jag påstå att det är få idéer som inte går att omsätta i någon form av stöd om man så skulle vilja, därför att det är väldigt komplext. Det är mot den bakgrunden, fru talman, som jag blir lite fundersam på om oppositionen över huvud taget har läst landsbygdsprogrammet. Läser man deras reservationer ser man att de efterlyser exakt det som finns i programmet. Så antingen har man inte läst eller så har man inte förstått. Vilketdera spelar ingen roll båda är lika illa. Jag inledde med hur viktig reformeringen av EU:s jordbrukspolitik är. Vi hade en MTR, alltså en halvtidsöversyn, 2003, då gårdsstödet infördes. Alltihop syftar till en stegvis avreglering av jordbruket, vilket är oerhört viktigt. Socker, frukt, grönt, vin, olivolja, tobak, ja nämn det de är borta från direktstödssidan och har alltså arbetats in i gårdsstödet, och det är utomordentligt bra. Stödet för mjölken försvinner 2015. Jag går vidare till hälsokontrollen, som är högaktuell. Det handlar om att man försöker rensa upp bland tvärvillkoren. Sådant som inte har någon relevans ska inte påverka, exempelvis om det är för små belopp. Om man inte har skött sig på ett område som inte har med jordbruk att göra ska det heller inte påverka stödet, vilket är klokt. Det finns också möjlighet att nu höja golvet, alltså att de som får de allra minsta bidragen inte ska kunna få stöd. Det är ganska klokt mot bakgrund av att administrationskostnaden är . Det är lite svårartat om man får stöd som är mindre värt än vad den statliga administrationen kostar för att hantera det. Det välkomnar jag. Vi räknar med att bidragen för proteingrödor, stärkelse och handjur ska vara borta till 2012. Vi har möjlighet att välja lite grann hur vi ska göra där. Det håller vi just nu på med i samarbete med samtliga partier i . Jag säger det så att ingen tror att vi sitter i slutna rum, som sades . Det är tvärtom en väldig öppenhet också mot oppositionen. I detta ligger också det som kallas flat rate, alltså en utjämning mellan regioner. Jag ska inte fördjupa mig i detta, för det kräver en särskild föreläsning om effekterna och möjligheterna med detta. Som sagt: Det pågår en bra reformering. Det kan alltid gå snabbare, och måste vi ta sats för post-2013, därför att det är där vi lägger grunden . När det gäller ekologisk odling ligger ett program fast som den tidigare regeringen har fastställt , där målet var 20 procents certifiering av åkermarken och att skulle användas till offentlig konsumtion. I budgetpropositionen har regeringen satsat för att fullfölja det här programmet, och det kommer en uppföljning senare i om detta. Men alliansens ledamöter i miljö- och jordbruksutskottet gör redan nu bedömningen att den ekologiska odlingen förmodligen kommer att kunna stå på egna ben , vilket är positivt eftersom den har utvecklats så mycket som har skett. Avslutningsvis vill jag säga lite grann om småskalig livsmedelsproduktion. Där har regeringen bland annat satsat 9 miljoner på att de mindre slakterierna inte ska få så betungande tillsynsavgifter, vilket medför en ökad möjlighet för att de ska kunna verka på marknaden. Det är mycket efterfrågat, och det skapar en närhet mellan producenter och konsumenter som är väldigt eftersträvansvärd. Det undantar i stor utsträckning behovet av obligatorisk märkning, som oppositionen ägnar sig åt att föra fram, vilket skulle fördyra livsmedlen väldigt mycket, inte minst för de små. Vi bestämde så sent som i miljö- och jordbruksutskottet att vi ska göra en specialutvärdering av den småskaliga livsmedelsproduktionen. Det hälsar jag med stor tillfredsställelse. 148 () replik: började med att säga att han skulle ägna sig åt betänkandet, och gav sedan en släng åt oss om att vi inte gjorde det. Det gjorde jag. Jag talade om jordbrukspolitiken, om märkning och betesmarker. Det jag talade om finns med i betänkandet. Beträffande hälsokontrollen är vi överens. Vi har suttit tillsammans i referensgruppen, och det har varit väldigt bra. Vi har haft bra möten. efterlyser jag framtiden. sade att vi nu ska ta sats mot 2013. Det är precis det vi ska göra. Därför vill jag än en gång fråga vad han säger om behovet av en stor och rejäl jordbruksutredning. Jag träffar lantbrukare som är oroliga för framtiden och efterlyser vad vi politiker tycker och tänker. Jag tror att det finns behov av en bred parlamentarisk lösning när det gäller jordbrukspolitiken så att den blir långsiktig och inte hattas med, till exempel om vi byter regering . Vad gäller jordbrukspolitiken och framtiden kan man fråga sig: Vad ska odlas och var? Vad kommer att efterfrågas och hur? Ska vi ha jordbruk i hela ? Vilken övergripande målsättning har vi för det svenska jordbruket? Hur ser på idén att tillsammans jobba och fundera på hur framtida jordbrukspolitik ska se ut? 149 () replik: