prot · GW0957 · 2009-01-15 00:00:00 — Det är också den signal som jag ger till många av de nya medlemsländer som är oroliga för klimat- och energiöverenskommelsen för att de tror att de inte ska klara sin försörjning: Ni har en massa energi som ni kan använda på ett bättre sätt. Det som är intressant är att har mycket kunnande som vi dessutom kan exportera på europeisk nivå. I håller vi på med de kartläggningar som gör. Vi har också , som har lagt fram många bra förslag som är på remiss och som vi sedan ska behandla framöver. Vi har också energieffektiviseringsprogram med svensk basindustri, där vi satsar en del resurser för att också få ned energiförbrukningen. Vi kommer att gå vidare inom bostadssektorn och transportsektorn. Fjärrvärmelagen har precis börjat verka. Vi får följa vad den leder till. Syftet med den är att få en ökad effektivisering på det här området. Jag tycker att man ska säga att är duktigt på de här områdena. Vi gör väldigt mycket. Våra myndigheter är aktiva på det här området. Våra företag är aktiva. Förklaringen är enkel: Om energin blir dyr är det bättre att spara. Jag känner inte heller till precis vilken potential vi har att tillgå, men jag tror att det finns mycket mer. Enligt en del som jobbar med detta i industriella processer och annat finns det otroliga resurser i form av just spillvärme, som vi kan använda på ett bättre sätt. 39 (): Detta om den potential som finns var en av mina frågor. Finns det inte anledning att ta reda på det? Om vi får reda på detta och om den är så stor som indikationerna säger kommer det också att finnas en respekt för det. Marknaden kommer också att visa ett större intresse av att ta vara på den, för det finns pengar att tjäna på att tillverka komponenter för att distribuera den och ta den till vara. Det är riktigt att vi är världsledande också på fjärrvärme. Detta handlar mycket om att ta vara på energi, och där låter det som att vi är överens. Men det finns så att säga bonus på det också. I och med att vi kan vara världsledande på att ta till vara och driver det i EU kan vi också visa omvärlden att vi har tekniken och kunskapen. På så sätt gör vi en internationell klimatinsats. Det är det ena. Det andra är att om vi ligger vid frontlinjen, och det gör vi , gäller det att inte tappa den positionen och låta några andra springa förbi oss. Kan vi ligga kvar där kan vi också sälja den här tekniken, både tjänster och komponenter. Vi kan tjäna på detta. En del av vår kritik av regeringens långsamhet på energiområdet handlar om risken för att vi blir frånsprungna. När vi inte längre ligger i fronten kommer vi både att tappa vår roll som föredöme och att tappa de ekonomiska intäkterna av vårt kunnande. Sätt alltså lite fart så att något händer och vi kan sätta oss ned och diskutera och så att marknaden får klart för sig hur det är med förutsättningarna! 40 Näringsminister (): Jag vet inte vilka faktaunderlag har när han säger att vi inte ligger i fronten. Jättemycket händer ju på det här området. Jag kan berätta om alla de internationella kontakter som jag har just för att sprida kunskapen på det här området. Vi har tecknat avtal med och pratar där om både förnybart och energieffektivisering. Vi samarbetar med . Vi samarbetar också med och har precis bjudit in de afrikanska energiministrarna till för att diskutera bland annat den här frågan. Vidare samarbetar vi med och . Det är alltså väldigt många som vi samarbetar med. Det gäller också många av de nya medlemsländerna på EU-nivå. Varför gör vi då detta? Jo, precis som säger har vi ett kunnande som vi kan sälja. Kraftvärmen och fjärrvärmen tillsammans gör det hela så effektivt. Kraftvärmen har ju nästan helt utan subventioner utvecklats i . Det tror jag är en av förklaringarna till att det är marknadseffektivt och också väldigt effektivt från andra synpunkter. Vi försöker sälja det här kunnandet och kan göra det just därför att vi ligger väldigt långt framme på det här området. Potentialen är sådant som finns i den förstudie som håller på med. Som jag säger i mitt svar ska man göra en översikt över så kallade potentialbedömningar. Man ska se vad det finns för industriell spillvärme. Det gäller också en enhetlig definition av den industriella spillvärmen; det finns lite olika definitioner. : Energirådgivarna finns nu säkrade i ett system. Vi har tillfört ökade resurser för att också kunna möta små företags behov av rådgivning när det gäller energieffektivisering. Vi har gjort mycket på basindustriområdet och håller på med rätt mycket inom bostadssektorn, men också när det gäller de små och medelstora företagen kan vi göra mycket mer. Också det som finns som en överenskommelse på EU-nivå kommer, tror jag, att ytterligare pusha, inte bara här i utan också på andra ställen. Vi har varit pådrivande för att det ska bli så. 41 (): Det handlar inte bara om att ta vara på energin för att få in den i fjärrvärmenätet. Förmodligen också detta behöver utredas finns det fler möjligheter att använda energin än till uppvärmning via fjärrvärme. Vad vet jag? Här behöver man ta initiativ och låta några kloka människor sätta sig ned och fundera på detta. Förmodligen dyker det då upp andra lösningar. Återigen: Detta med att vi är ett föredöme och att ministern reser runt och kan teckna avtal grundas på gamla meriter. Vad jag här står och oroas för är att det har stoppat upp i beslutsprocessen och att vi inte tar några nya steg framåt. Tar vi inga nya steg framåt och det blir stillestånd sett till fronten kommer vi att tappa tempo. Vi måste alltså ganska raskt fortsätta framåt här. Jag tror att det på flera håll finns underlag så att det går att komma framåt och att träffa överenskommelser och fatta beslut som marknaden efterlyser. Så snart besluten finns på plats kommer vi framöver att öka tempot. Det här är oerhört viktigt. betänkande är nu ute på remiss. När kan vi vänta oss att det kommer skarpa förslag utifrån den utredningen? Det finns många intressanta punkter i den som det är värt att ta vara på. 42 Näringsminister (): Jag tror att ska vara försiktig med att säga att vi inte tar några nya steg framåt. Man måste vara både blind och döv om man säger att ingenting händer på det här området i . Jag förstår att det passar i retoriken, men det passar inte i praktiken. Verkligheten talar sitt tydliga språk. Väldigt mycket händer på området både när det gäller energieffektivisering och när det gäller utbyggnaden av det förnybara. blir faktiskt en förebild på de allra flesta ställen där vi presenterar de här sakerna. Vi inbjuds till en massa olika evenemang just därför att vi är en förebild. Vi har sett att det här är ett bra sätt för att också öka jobbtillväxten, för på det här området kan vi mycket. Jag ska inte säga att det är bara den här regeringen som har bidragit till det. Naturligtvis har också den socialdemokratiska regeringen bidragit till det, och naturligtvis har vår energiöverenskommelse bidragit till det. Jag har inget behov av att stå här och säga att det bara är vi. Men det är viktigt att säga att det också nu sker en massa saker som är bra och som är till gagn för svensk utveckling. Det ska vi vara glada över. Stora länder vänder sig till oss och vill samarbeta med oss därför att vi har just det här kunnandet. betänkande är ute på remiss. När man är färdig med remissbehandlingen kommer vi att skriva en proposition och återkomma till detta. Jag tror att det i riksdag finns en rätt stor enighet om att vi behöver energieffektivisera, så jag väntar mig ett starkt stöd. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2008/09:200 om krediter till småföretag 43 Näringsminister (): har frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förbättra de mindre företagens kreditmöjligheter. Till att börja med vill jag nämna att jag och hela regeringen noga följer utvecklingen och effekterna av den pågående globala finanskrisen. Svenska institutioner med ansvar för likviditeten och stabiliteten på finansmarknaden har gjort ett bra arbete för att hantera de omedelbara följderna av krisen. övervakar kapitaltäckningsnivåer och kreditgivningen hos de svenska bankerna. är pådrivande i det arbete som sker på EU-nivå. Regeringen hade redan innan finanskrisen blev allvarligare vidtagit en rad åtgärder för att förbättra tillgången till kapital i svenska företag. Regeringen har bland annat avskaffat förmögenhetsskatten för att frigöra kapital till investeringar i nyföretagande och affärsutveckling, förbättrat villkoren för så kallade mikrolån genom att höja det maximala lånebeloppet från till samt stärkt innovationsfinansieringen hos i syfte att nå fler kvinnor. har möjligheterna till direktavskrivningar förbättrats, och de så kallade 3:12-reglerna har gjorts mer fördelaktiga. Regeringen har även överlämnat en proposition om en återställning av företagsinteckningens förmånsrätt (prop. 2007/08:161). genomfördes denna reformering av det regelverk som gör det möjligt för en näringsidkare att använda lös egendom i näringsverksamhet som säkerhet för lån. Den nya säkerhetsrätten, benämnd företagshypotek, ersätter företagsinteckningen,som infördes av den förra regeringen . Syftet är att förstärka säkerheten så att det blir lättare för företag att få lån. Regeringen tillsatte en utredning som skulle se över statens finansieringsinsatser riktade till nya små och medelstora företag. Utredaren avlämnade sitt betänkande (SOU 2008:121). I detta finns det en rad intressanta förslag som bland annat syftar till att förbättra och effektivisera kreditgivningen till de mindre företagen. Regeringen har även tillsatt en utredning för att undersöka förutsättningarna för införande av skatteincitament för ökade finansieringsmöjligheter (Fi2008:04). Alternativ som ska utredas är bland annat riskkapitalavdrag och uppskjuten reavinstbeskattning. Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . Det här är många strategiskt viktiga insatser för att förbättra kapitalförsörjningen för mindre företag. Mot bakgrund av den pågående finanskrisen har regeringen härutöver vidtagit en rad ytterligare åtgärder för att förbättra de mindre företagens kreditmöjligheter: Förutom stabilitetspaketet för det svenska finansiella systemet som underlättar bankernas kreditgivning har regeringen förstärkt utlåningskapacitet med . Detta föreslogs i proposition 2008/09:73. ges också möjlighet att ta större andelar i de låneupplägg som görs tillsammans med kommersiella aktörer. får möjlighet att finansiera av ett företags lånebehov i stället för som tidigare . Om synnerliga skäl föreligger ska fullt ut kunna tillgodose ett företags finansieringsbehov. Förstärkningen av utlåningskapacitet är en kraftfull åtgärd som bidrar till att ytterligare förbättra de mindre företagens kreditmöjligheter i alla delar av . Regeringen har visat att tydligt jobbfokus i politiken och stort ansvarstagande i de offentliga finanserna ger trygghet i skakiga tider. Detta tillsammans med väl fungerande finansiella system gör att så här långt har klarat sig långt mycket bättre än andra länder. Regeringen följer noga utvecklingen och är beredd att återkomma med ytterligare insatser om det visar sig nödvändigt. 44 (): Tack, , för svaret! Jag hoppas att näringsministern orkar med en interpellation till hon har stått här ganska länge nu för det här är en viktig fråga tycker jag och säkert många andra. Det har blivit mycket svårare för företag, framför allt små företag, att få lån. Bankerna har blivit mer restriktiva. Det förekommer att banker ensidigt säger upp lån. Det finns exempel på banker som helt sonika drar in krediterna för företag som kanske inte fullt ut har utnyttjat sina checkkrediter eller att man ändrar de villkor som man en gång har kommit överens om. Det är väldigt allvarligt för de mindre företagen, som hamnar i likviditetskris. Det handlar också om investeringar som kanske inte blir gjorda eller skjuts . Det brådskar i den här frågan. , , är det många företag som har uppbörd. Uppbörden för momsinbetalningar och inbetalningar av preliminärskatter och arbetsgivaravgifter är . Jag tror att det är väldigt många som kommer att få kraftiga likviditetsproblem då. Det är något som vi verkligen måste ta till oss. De här problemen bekräftas också i en undersökning som har presenterat i låneindikatorn som de har gjort , tror jag. De har frågat 150 chefer på olika bankkontor runt om i landet, och av de tillfrågade menade att utlåningen minskade . bedömer att utlåningen kommer att minska ytterligare , alltså under innevarande år. säger att kreditvillkoren har skärpts helt enkelt. Det bekräftar precis den bild vi har. Det bekräftar också det som många småföretagare säger . Också stora företag har problem , men när de ställs mot de små tror jag att de små blir förlorarna i första hand. I sitt svar pratar näringsministern om strategiska insatser, bland annat att företagshypotek har införts. Vid en utfrågning i finansutskottet ställde jag en fråga om det till en representant för banksektorn som menade att det inte har någon direkt påverkan på kreditmöjligheter just , kanske något på men i det här kritiska läget skulle det inte ha någon effekt alls. Jag ska ställa några frågor till eftersom jag ser att jag inte har så många sekunder på mig. Jag får ta mina andra argument . Det har i debatten förts fram krav på en generell kreditgaranti för mindre företag. Vad säger regeringen och om det? Vad säger om det uppenbara att den totala kapaciteten för lån egentligen borde öka? Hur ser regeringen på det? Hur ser regeringen på möjligheten att korta betalningstiderna för företag? Det som vi kan fatta beslut om är den offentliga sektorn. Sedan tycker jag att näringslivet självt kan se över sina betalningstider. Det finns en lång rad frågor som behöver diskuteras. Jag återkommer med några ytterligare i mitt nästa inlägg. 45 (): kan man återanvända svaren, använda svaren . Jag tycker att jag känner igen svaren på ungefär samma frågor, nämligen om kreditmöjligheten för framför allt små och medelstora företag. Detta har vi debatterat här ett antal gånger och ändå är det samma sak. Jag skulle med anledning av det ställa en fråga. Regeringen säger att man har avskaffat förmögenhetsskatten, och det har man gjort ett stort nummer av. Det skulle ju bli bättre kreditmöjligheter. Framför allt skulle de pengarna kunna satsas i företag. Hur mycket av de som man tog bort från skattebetalarna har använts till att återinvestera i företagen? Har regeringen gjort några sådana undersökningar? När det gäller företagshypoteken vet vi att det här inte var något stort problem för bankerna tidigare. Jag kan bara hänvisa till vad sade, att när småföretagen behöver låna borde ju detta ha gett ett genomslag när det gäller säkerheter och annat. Men det visar sig att det är precis tvärtom. Vad hade då denna reform för effekt med tanke på att det fanns en baksida av reformen? En fråga som jag tycker är viktig i sammanhanget är arbetsgivaravgifterna. När regeringen tillträdde valde man att höja arbetsgivaravgifterna generellt sett, och det har drabbat framför allt de små företagen ganska ordentligt. har regeringen förvisso sänkt arbetsgivaravgifterna för vissa grupper, men lång ifrån för alla. Det innebär att småföretagen måste ha särskilda grupper anställda för att de ska få någon effekt av avgiftssänkningen. Jag vill ta upp en annan fråga som jag tycker är viktig. Här säger man att man vill utreda om skatteincitament ökar finansieringsmöjligheterna. Ja, det är naturligtvis intressant, men tog man bort möjligheten till uppskjuten skatt när man gjorde upp om fastighetsskatten. I stället ska nu ränta betalas på reavinstskatten, och så var det inte tidigare. De åtgärder som man har vidtagit med anledning av finanskrisen har i ett avseende varit bra. Men på vilket sätt, statsrådet, har de påverkat de små företagen? Har de fått en bättre möjlighet på grund av dessa? Trots allt är möjligheten att finansiera till i stället för bra. Men hur kan man påstå att detta är en kraftfull åtgärd när bankerna själva säger att de har svårigheter att låna ut till de flesta småföretag, att de upplever att de inte har tillräckligt mycket säkerhet. I sin utredning har lämnat ett antal förslag. Brådskar det då inte att det kommer en proposition om detta? Jag kan i alla fall inte se i propositionslistan att det skulle vara någon sådan proposition på gång. Slutligen ställer jag samma fråga som ställer när det gäller betaltider för företagen. Det vore väl en enkel åtgärd att se till att i varje fall myndigheterna skulle ha 10, 20 eller möjligen som betalningstid i stället för att envisas med att säga att det här inte är intressant. Vi borde kunna ta varandra i hand och säga att det vore bra för småföretagen. 46 Näringsminister (): Vi kan inte förminska den här frågan, för den är mycket större än det som vi pratar om här. När hela världens globala finansiella system rasar samman är det klart att det får effekter, och det är klart att det kommer att ta tid innan banksystemen fungerar. Men låt mig säga en sak. Det är inte förrän vi får det blodomloppet att fungera som hela det här systemet kommer att fungera väl, och det kommer att ta sin tid. Det är därför som regeringen har varit så noga med att jobba också på europeisk nivå. Det som händer nu är att när de europeiska systemen inte fungerar kommer storföretagen tillbaka hem hit och behöver låna pengar. Då finns det inte tillräcklig kapacitet för att klara både de stora företagen och de små och medelstora. Våra finansiella instrument är att se till att rusta vårt eget banksystem. Men bankerna bygger upp en kapitalbas för att möta de behov som finns. Vi försöker möta det här med att ge en utökad ram. De har fått 2 miljarder ytterligare. Och på säger de själva att de klarar sig med de resurser som de har som det ser ut här och . Men alla företag känner inte till , de vet inte att de ska vända sig dit. Där har vi ett gemensamt ansvar att försöka hjälpa till med det. Grunden för att vi ska få detta att fungera är att vi får ett banksystem som funkar, att det blodomlopp som banksystemen är verkligen kommer i gång. Vi har ett gemensamt ansvar att lära från 90-talskrisen, i banksystemet och i politiken, att inte vara för försiktiga. I förra bankkrisen blev bankerna alldeles för försiktiga och ströp en del företag som hade kunnat överleva. har vi en dialog med våra banker för att inte hamna i det läget. Man kan också se att utlåningen till företagssektorn har ökat i flera banker. De små och medelstora företagen har det dock bekymmersamt. Därför har vi tillfört resurser till för att kunna möta just det. Det som hände när man försämrade förmånsrätten förra gången var att bankerna ställde sådana säkerhetskrav att det nästan blev omöjligt för företag på landsbygden att låna pengar. Därför var reformen av förmånsrätten fel. Att återställa det i ett läge när hela banksystemet inte fungerar fullt ut har givetvis inte den största effekten, men det kommer, precis som bankerna säger, att ha det . Det är ett restaureringsarbete vi måste hålla på med. I det läget tar samhället ett större ansvar via och via som också har fått ökade resurser för att kunna hjälpa till i export av olika produkter. Det kommer givetvis att spela roll. När det gäller förmögenhetsskatten har vi inte gjort någon utvärdering eftersom det är för . Det som dock hände när vi hade förmögenhetsskatten var att man flyttade pengarna utomlands och inte betalade någon skatt i . I de länder som har tagit bort förmögenhetsskatten har det inneburit ökade investeringar med de pengarna. Det är dock alldeles för tidigt för att säga något när det gäller förmögenhetsskatten i . hoppas jag verkligen att de små företagen vänder sig till de organ vi faktiskt har och att banker och de institutioner vi bygger upp möter småföretagens behov kraftfullt. Jag förstår att många ligger vakna om nätterna och grubblar över hur de ska klara livhanken. Det handlar om möjligheten att få tillgång till kapital men också om att mycket av marknaden har raserats på grund av finanskrisen. Vi har ett restaureringsarbete att göra; det är alldeles klart. 47 (): sade att storföretagen kommer hem för att låna pengar och tränger ut de små. Den bilden är vi nog överens om, även om det i grunden är lite för enkelt uttryckt. Jag tänkte ställa ytterligare en fråga. har bankerna rätt att ensidigt säga upp krediter utan att det utlöser någon typ av skadeståndsansvar för dem. Skulle näringsministern kunna tänka sig att se över den lagstiftningen? Bankkunden och banken ingår ett avtal om ett lån. Detta lån kan banken uppenbarligen helt plötsligt säga upp. Det är mycket besvärligt för mindre företag. Jag noterade att inte svarade på frågan som har förts fram i debatten om att staten ska gå in och hjälpa till och ställa ut mer generella garantier för att företag ska kunna behålla sina lån och förhindras att gå i konkurs. svarade inte heller på frågan om man kan begränsa betalningstiderna från myndigheter. skulle näringslivet och de stora företagen kunna kontra med att skärpa sig gentemot de små företagen. Det vore några viktiga åtgärder som man skulle kunna vidta. Jag vet att regeringen har gett ökad utlåningskapacitet med . Det är bra och nödvändigt. De pengarna kommer naturligtvis att användas. Syftet med är dock att vara ett komplement till bankerna, att vara marknadskompletterande. ställer krav på företag att de ska ha möjlighet att betala tillbaka. Meningen med verksamhet är att respektive företag ska kunna gå tillbaka till banksfären för att kunna ha sina lån där. Men visst är verksamhet mycket viktig. I svaret skriver om en tillsatt utredning om skatteincitament för att till exempel få skjuta upp reavinstbeskattningen. Men efter vad jag förstår handlar det med om att det inte bara ska gälla i utan att det måste gälla inom hela EU-området, precis på samma sätt som gäller för reavinstbeskattningen knuten till fastighetsbeskattningen . Det kan också vara en komplikation. Jag hoppas att i denna debatt kan svara på någon av de frågor som vi har ställt. Precis som jag sade inledningsvis är detta en viktig fråga. Jag tror att problemet är oerhört akut. Det är många småföretag som de kommande dagarna måste ha pengar till att betala in sina skatter och avgifter till . 48 (): Det är viktigt att man arbetar med frågan om det globala finansieringssystemet och bankkrisen, det vill säga blodomloppet. Vi har dock vidtagit åtgärder för det. Vi har varit överens om i kammaren hur viktigt detta har varit. börjar effekterna komma. Trots dessa åtgärder finns det dock fortfarande problem. För industrin är varsel ett allvarligt tecken. En annan allvarlig signal är antalet konkurser. Det är så att säga småföretagens varsel. Där får myndigheterna inte veta att man säger upp folk, utan där går man i konkurs. I bästa fall kommer det, när det handlar om arbetslösa, en förhandlingsframställan om att förhandla ned antalet anställda. Det syns alltså inte på samma sätt. är riktat till små företag; det är sant. Exportkrediterna är dock inte specifikt till för små företag. Alla är vi överens om att ju fler småföretag som kan exportera, desto bättre. Det är dock så att de flesta småföretag inte återfinns i exportbranscher. Jag kan förstå att man inte har gjort någon utvärdering av förmögenhetsskatten. kan väl berätta om den där företagaren som fått låna av sin moster som nämnt så här i kammaren. Berätta hur många som har fått låna av sin moster! Det skulle jag vilja veta eftersom har använt detta i debatten. Slutligen skulle jag vilja veta: Vad är det för fel på det förslag om betalningstider som vi har tjatat om här ? Kan vi inte åtminstone för våra myndigheter göra en sådan åtgärd som skulle gynna småföretagen? Jag är övertygad om att det skulle ge omedelbar effekt. 49 Näringsminister (): Jag hinner inte svara på allt när det är två stycken som radar upp frågor. Jag hoppas att ni kan respektera det. Jag gör så gott jag kan för att ni ska få svar. Jag glömde att svara på frågan om utredning. Den är ute på remiss. Så fort den kommer tillbaka kommer det en proposition.