prot · GW09118 · 2009-05-14 00:00:00 — Att förorenaren betalar ska vara en självklar princip. ges också flyget drivkrafter för bränsleeffektivisering, och utvecklingen av mindre klimatpåverkande flygbränslen kan bli lönsam. startade handeln med utsläppsrätter i EU. Systemet skapades för att uppnå kostnadseffektiva minskningar av koldioxid och reglerar nu av unionens utsläpp. För varje handelsperiod som varar ett visst antal år sätts det gränser för vilka utsläpp som tillåts. Ju större andel av de totala koldioxidutsläppen som ingår i systemet desto bättre är det, eftersom vi på detta sätt får bättre kontroll över de utsläpp som görs och bättre kan styra hur utsläppen totalt ska minskas. Det förslag som vi har på bordet om flyget i utsläppshandeln är inte perfekt, men det är ett steg i rätt riktning. Flygets del av handelssystemet behöver utvecklas, liksom systemet i stort. Jag tänker här ge några exempel på saker som behöver göras. På engelska talar man om handelssystemet för utsläppsrätter som cap and trade. Cap betyder kapsyl eller lock. Bildligt kan man använda det för att sätta en begränsning. Det tydliggör det tak som finns i handelssystemet. Det är viktigt att kommissionen och EU-länderna vågar ta beslut om en snabb och kraftig sänkning av taket både för flyget och för hela utsläppssystemet. I det system vi har på bordet för flyget ska av utsläppsrätterna tilldelas gratis, och ska auktioneras ut. Jag tror att vi alla här i utskottet hade velat se en större andel auktionering. En tröst är att kommissionen redan föreslagit att andelen auktionerade utsläppsrätter ska öka. Jag har sett ett mål om att åtminstone till 2020 ska alla utsläppsrätter för flyget auktioneras ut. bör i förhandlingarna och översynen av systemet verka för att vi i snabb takt går mot en stor andel auktionering. Det finns vissa flygningar som inte är inkluderade i handelssystemet. De tycker jag också bör införas i systemet. Till exempel tycker jag att det är orimligt att transporter av kungafamiljer och regeringschefer inte ska bära sina kostnader. Även fler växthusgaser än koldioxid bör ingå i handelssystemet. Kommissionen skulle ha presenterat ett förslag om åtgärder för att reglera kväveoxider. Detta har ännu inte presenterats och bör förstås skyndsamt arbetas fram. Vi bör också sträva mot ett världsomspännande handelssystem. Det är hoppingivande att antog slutsatser där ministrarna underströk att flygutsläppsdirektivet är ett första steg i riktning mot en överenskommelse om globala åtgärder för att minska växthusutsläpp från flyget. Ministrarna uttryckte också förhoppningar om att en arbetsgrupp inom ska lägga fram långtgående förslag på globala åtgärder. Vi är många som hoppas att arbetsgruppen kommer fram med ett skarpt och konkret förslag och att detta kommer före i . Transportstyrelsen har för räkning svarat att beskattning av flygtransporter eller flygbränsle inte kan uteslutas. Jag upplever att det kan finnas en öppenhet för beskattning från utskottets sida. Men grundprincipen ska vara att styrmedlen ska vara konkurrensneutrala internationellt och enkla och tydliga. En åtgärd som myndigheterna kan behöva hjälp med är att se över att det europeiska luftrummet utnyttjas mer effektivt. Sträckan mellan punkt A och punkt B, mellan start och landning, ska förstås vara så kort som möjligt. Nog med förbättringsförslag där. Jag vill avsluta med att säga att det förslag som ligger på bordet är varmt välkommet. Det kunde ha varit vassare, men genom att vi tar beslut om att föra in flyget i EU:s handelssystem tar vi ett steg i rätt riktning i kampen mot klimatförändringarna. 38 (): började skissa på vingkonstruktioner, flygfarkoster, segelflygplan, fallskärmar och helikoptrar men lyckades tyvärr inte genomföra sina fantastiska idéer. flög bröderna världens första flygplan vid , . Flygplanet 1 färdades då . , blev amerikanskan den första kvinnan att flyga ensam jorden runt. har vi möjlighet att resa jorden runt tillsammans med 800 passagerare. Det är en ganska fantastisk utveckling för mänskligheten. Som mina allianskolleger har varit inne på tidigare innebär flyget stora möjligheter för mänskligheten att ta del av olika kulturer och göra insatser i länder där det finns stora behov. Både personer och gods kan transporteras på . I dagens samhälle ses flyg som en självklarhet och inte någon lyx förunnad några få. För en del är det semester, för andra är det jobb, men oavsett resans syfte ses tillgången som en självklarhet. Även om flyget och transporter är en viktig del av samhällsstrukturen och ekonomin måste vi också se de problem som är resultatet av vårt resande . För är handel, rörlighet över gränser och utbyte mellan länder och människor något positivt, men vi menar att dagens transportsystem inte är anpassade till det klimathot vi står inför. Vi måste ägna all vår kraft åt att få klimat- och transportsekvationen att gå ihop. Flyget är ett växande miljöproblem och som vi har hört tidigare i debatten har utsläppen från flyget globalt nästan fördubblats. Transportsektorn och flyget har alltför länge varit utan krav på utsläppsminskningar. En anledning till detta är att utsläppen från flyget totalt sett ses som ganska små. Enligt internationella klimatpanelen svarar flygtrafiken för av de globala utsläppen av koldioxid. Tillsammans med utsläpp av kväveoxider, vattenånga och effekter från kondensstrimmor beräknas flyget svara för av människans totala påverkan på klimatet. Även om man kan tycka att procentsatserna är små innebär den samlade effekten av utsläppen så hög påverkan på växthuseffekten som om utsläppen skett på marknivå. Man kan alltid spekulera i siffror och procentsatser, men vi är överens om att det finns en trend mot alltmer resande, och det blir allt tydligare hur vi människor akut behöver bromsa vår påverkan på klimatet. Då är det viktigt med styrmedel och principen att förorenaren betalar. Därför är jag oerhört glad för det betänkande som vi diskuterar här . Man kan alltid önska att vi hade haft större internationella framgångar med tuffare krav, men vi har kommit ett steg på vägen. Äntligen blir flyget en del av utsläppshandeln. Vi behöver olika styrmedel för att stimulera teknikutveckling och olika sätt att göra flyget mer klimatvänligt. För att möjliggöra detta behövs ett samarbete på EU-nivå och större internationella överenskommelser. Det tror jag att vi alla är överens om. Det finns givetvis brister med handelssystemet och visst kan man önska mer. Därför är det viktigt att fortsätta att driva dessa frågor på EU-nivå. Det gör inte valet mindre viktigt. Regeringen kommer givetvis fortsättningsvis att arbeta för att en större del av utsläppsrätterna ska auktioneras ut. Vi kommer också att bevaka att den totala delen utsläpp minskar framöver. Jag hoppas att detta första steg och mer krav på hela transportsektorn framöver kommer att få ihop ekvationen resande, ekonomi och hållbar miljö. Enkla snabba åtgärder som gröna inflygningar i kombination med bränsleeffektivare flygplan och omställning till alternativa bränslen är nödvändigt. vill se den fantastiska potential som finns i resandet, men vi behöver ställa krav och arbeta aktivt i internationella forum för att säkra att vi inte förbrukar jorden utan tar ansvar för att göra det vi kan för att förvalta den. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till förslagen i miljö- och jordbruksutskottets betänkande Flyget i utsläppshandeln. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §.) Föredrogs civilutskottets betänkande 2008/09:CU32 Bostadsförsörjningsfrågor. 39 (): Vi ska debattera bostadsförsörjningsfrågor. Det är ett motionsbetänkande som tar upp ett antal viktiga motioner och förslag från den allmänna motionstiden. Det rör allt från allmännyttans villkor till kommunernas bostadsförsörjningsansvar, mål för bostadsbyggande och byggandet av hyreslägenheter. Jag kommer i mitt anförande att inrikta mig på de frågor som just nu är mest aktuella och mest akuta, det vill säga bostadsbyggandet och hyresrättens framtid. Jag vill först yrka bifall till reservation nr 8. Självklart står jag och Socialdemokraterna bakom samtliga reservationer i betänkandet. Om man ser sig om i kan man se ganska dystra prognoser. Jag har rest runt ganska mycket i som är mitt hemlän. Bostadsbyggandet har i stort sett avstannat runt om i landet. vet vi att vi framgent kommer att behöva fler bostäder för att klara den åldrande befolkningen och de ungdomar som kommer ut på bostadsmarknaden. Bostadspolitik är viktig. Det är också viktigt med en aktiv bostadspolitik. Vi politiker kan använda oss av ett antal verktyg för att se till att det skapas och byggs fler bostäder. Vi politiker ska använda det bostadspolitiska verktyget och på så sätt se till att det byggs billiga, flexibla och attraktiva bostäder. Vi ska inte låta marknaden sätta villkoren. Vi politiker ska se till att det finns bostäder som de ungdomar som vi har på läktaren här kan flytta till den dag de flyttar hemifrån. Det tycker jag är oerhört viktigt. För att lyckas med det krävs politiskt mod. Man kan inte bara titta på. befinner sig just nu i en jobbkris. Därför tror jag att det hade varit ännu viktigare att använda sig av det här verktyget. Genom att våga satsa och våga stimulera byggandet hade vi kunnat skapa fler och bra bostäder till våra ungdomar och gamla som är de två grupper som kommer att efterfråga bostäder. hade det fått en annan positiv effekt, nämligen att vi hade skapat många nya arbetstillfällen. I den jobbkris som vi befinner oss i hade det behövts både nya bostäder och nya arbetstillfällen. Det händer ingenting. Vi socialdemokrater är angelägna om att starta en debatt om detta. Vi måste lyfta upp de bostadspolitiska frågorna på agendan och säga att vi måste agera och att vi måste agera . I dessa kristider krävs åtgärder och politiskt mod, inte passivitet. Det finns många förståsigpåare på det här området. Man kan konstatera att det finns alldeles för få bostäder. Det finns beräkningar som säger att det skulle behöva byggas mellan 30 000 och 35 000 nya bostäder . Vissa hävdar att det till och med skulle behöva byggas uppemot 40 000 nya bostäder för att möta efterfrågan. Bostadsbyggandet har sedan valet sjunkit som en sten. Detta berodde inledningsvis uteslutande på att den borgerliga regeringen avvecklade alla de stimulanssystem som den tidigare socialdemokratiska regeringen hade instiftat för att hålla byggandet uppe. Sedan kom byggkrisen och förvärrade läget ytterligare. byggdes det sammanlagt 22 550 lägenheter. Det är en halvering jämfört med det antal lägenheter som byggdes . Påbörjandet av byggandet av hyresrätter har sjunkit med om man jämför 2008 med 2006. prognos för byggandet är att det med största sannolikhet kommer att byggas ungefär 16 000 nya lägenheter, och det skulle behövas bra många fler än 30 000. Det här innebär att regeringen nu måste ta sitt ansvar. Det handlar om att det måste komma konkreta åtgärder för hur vi ska stimulera byggandet. Vi måste se till att det byggs lägenheter för att vi har väldigt många i vårt samhälle som behöver en bostad men också för att motverka den ekonomiska kris som är inne i just . Vi ska skapa arbetstillfällen och rusta upp och bygga nya bostäder. Detta kan man göra med det bostadspolitiska verktyget, om man nu bara vågar. Den tidigare socialdemokratiska regeringen satte tidigt upp ett mål. Det målet var att man under förra mandatperioden, det vill säga , skulle bygga 120 000 lägenheter. Det målet lyckades man uppnå. Jag kan förstå att det kan vara svårt att ha ett lika ambitiöst mål under den här mandatperioden i och med att vi faktiskt har gått in i en lågkonjunktur. Men det hade ju inte gjort någonting om den borgerliga regeringen hade haft en målsättning för hur många lägenheter som ska byggas. Någon sådan har inte jag fått redovisad för mig. Jag tror att det hade varit bra att faktiskt ha ett mål för hur många bostäder som ska byggas. Nog pratat om det. Det är bättre att blicka framåt och se vad som kan hända och vad som skulle ha hänt om vi hade haft en socialdemokratisk regering. Vi socialdemokrater har politiskt mod. Vi har politisk vilja. Vi har lanserat ett kraftfullt bygg- och jobbstimulanspaket som vi tror faktiskt skulle ha satt i gång dagens byggande. Vi har sagt att vi vill införa ett investeringsstöd för byggandet av små, klimatsmarta hyresrätter för att på så sätt se till att det byggs hyresrätter och att man också har en klimatsmart touch på de lägenheter som byggs. Det ROT-avdrag som regeringen har infört har vi en modifierad version av som innebär att man också ska få ROT-avdrag om man gör ombyggnader eller förbättringar i flerfamiljshus. Det vill säga att ROT-avdraget även ska fungera i hyresrätter och i bostadsrätter. Det här skulle vara speciellt nyttigt i de miljonprogramsområden som finns. Vi har också skjutit till mycket mer pengar, för vi anser att det här är en oerhört viktig stimulans som inte bara hade skapat ett bättre boende utan också fler jobb. Vi socialdemokrater har också sagt att vi måste satsa på en attraktiv boendemiljö för alla. Vi har sagt att vill vi, den kommande socialdemokratiska regeringen, satsa 15 miljarder, och det ska vi göra tillsammans med näringsliv och kommuner, för vi anser att vi måste bygga ut, bygga om och rusta upp de miljonprogramsområden som finns . Tittar man företagsekonomiskt på detta kan man notera att det inte kommer att gå att rusta upp de här områdena. Det kommer att krävas olika typer av subventioner och stimulanser för att kunna få de här områdena fräscha och attraktiva igen. vill vi se till att behålla den sociala bostadspolitik som har varit riktmärke i . Vi vill inte att marknadskrafterna ska få härja fritt. Det som jag inledde med var ungdomar och pensionärer. får vi väldigt många ungdomskullar som kommer ut på bostadsmarknaden, och vi kommer att ha väldigt många pensionärer som kommer att vilja sälja sina bostäder och flytta, kanske till hyresrätter. För att klara detta måste det byggas fler hyresrätter. Det har regeringen också misslyckats med. Man har gjort det svårare och dyrare att bygga hyresrätter. Vi anser att de regelverken måste förändras. Det måste skapas en större neutralitet mellan upplåtelseformerna så att det återigen blir mer attraktivt både att bo i och att bygga hyresrätter. Vi har inte fått gehör i den här frågan tidigare, men har vi ett antal kristdemokratiska bostadspolitiker runt om i landet som har rest sig upp och sagt att den här frågan är viktig. Vi hoppas att vi framgent kan göra upp med , kanske inte här i men åtminstone på nivå, hur vi ska se till att stimulera och göra de kommunala bostadsbolagen bättre så att vi kan få fler hyresrätter byggda. Jag har talat längre än min anmälda tid redan som det är, så jag ska inte förlänga dagens debatt utan tänker återkomma med ett antal instick sedan när mina kolleger har ordet. Jag ser fram emot en vidare debatt. 40 (): Allmännyttan är av största vikt för en social bostadspolitik. En del av den statliga bostadspolitiken ska därför vara att säkerställa och utveckla allmännyttan. I många kommuner behövs fler hyresrätter och en ökad andel bostäder inom allmännyttan. I andra behöver den befintliga allmännyttan stöd för att främst underhålla och energianpassa sina fastigheter. Det gemensamma syftet är att garantera en rimlig boendestandard och hyror till självkostnadspris i hela landet, att vi för en social bostadspolitik där behovet av en bostad styr i stället för plånbokens storlek. Inledningsvis vill jag framföra att jag står bakom samtliga av reservationer i betänkandet men yrkar bifall till reservationerna 1 och 7. Allmännyttan ska värna rätten till en bra bostad och boendemiljö utan krav på ekonomisk insats. Verksamheten ska bedrivas utan vinstsyfte och utifrån en långsiktig självkostnadsprincip. I många kommuner ingår allmännyttiga bostadsföretag i koncernbildningar med andra verksamheter. Vinstöverföring från bostadsföretagen till andra verksamheter ska inte vara möjlig, inte heller borgensavgifter eller andra åtgärder för att öka intäkterna från allmännyttan. Den försvagning som pågår av allmännyttan leder till att vi inte kan föra en social bostadspolitik. Allmännyttan är, tillsammans med planmonopolet, kommunernas viktigaste verktyg för att låta ett rättviseperspektiv genomsyra bostadspolitiken i linje med mål för bostadspolitiken, det vill säga att skapa socialt hållbara boendemiljöer där alla får plats. Det är kris för hyresrätten. Efter att det statliga produktionsstödet till hyreslägenheter togs bort som räntebidragen började avvecklas minskade antalet påbörjade hyresrätter dramatiskt. Byggandet av hyreslägenheter har minskat med jämfört med . Hyreslägenheternas andel av alla påbörjade lägenheter i flerbostadshus bostadsrätt och hyresrätt har sjunkit från . Andelen är ännu mindre 2009, och detta är ett stort underbetyg för regeringens brist på ansvar för hyresrätten och brist på bostadspolitik. I de tre storstadskommunerna är hyreshusbyggandet extremt lågt. Totalt har bostadsbyggandet småhus, bostadsrätter och hyresrätter minskat med från regeringens tillträde 2006, detta som bristen på hyresbostäder är fortsatt stor på många håll. Samhället måste bära det övergripande ansvaret för att trygga bostadsförsörjningen samt motverka boendesegregation och hålla nere boendekostnaderna för vanligt folk. Denna syn på samhällsansvaret för bostadssektorn avspeglades också i inledningen av det tidigare målet för bostadspolitiken. Där framhölls att alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader. När majoritet röstade igenom ett nytt politiskt mål för bostadsfrågorna framhölls i stället bostadsmarknadens efterfrågan och utbud utan att någon koppling gjordes till de boendes ekonomiska förutsättningar. Denna omformulering speglar också den marknadsanpassning som bostadspolitiken haft sedan den borgerliga regeringen tillträdde och som fått påtagliga konsekvenser på olika områden. En av de allvarligaste konsekvenserna är att hyresrätten som upplåtelseform har missgynnats i olika avseenden, främst skattemässigt, och att de hushåll som önskar bo med hyresrätt fått allt svårare att hävda sin sak. Enligt kommer över 600 000 unga att flytta hemifrån . Det skulle enligt föreningen behövas ytterligare ca 160 000 bostäder för att tillgodose detta. Unga efterfrågar billiga lägenheter då två tredjedelar av de unga kan betala högst enligt en undersökning som har gjort. Det minskade nybyggandet av hyresrätter och utförsäljningen av allmännyttan riskerar tillsammans med förslagen i den statliga utredningen , allmännyttan och hyrorna att helt sänka hyresrätten som upplåtelseform. Denna utredning kommer jag att beröra mer när vi debatterar nästa betänkande. vill stärka hyresrätten. Det behövs en långsiktig satsning på nyproduktion av billiga och energisnåla bostäder. föreslår att staten ska anta ett nationellt mål om att det ska byggas 40 000 bostäder varav minst hälften ska vara hyresrätter. Det skulle innebära att antalet nybyggda hyresrätter nästan fördubblades. Ja, antalet skulle mer än fördubblas jämfört med det antal hyresrätter som byggs . tycker att ska sätta upp ett tydligt mål. Här håller jag definitivt med om att ett kvantitativt mål för hur många hyresrätter vi ska bygga är oerhört viktigt liksom mål för hur många lägenheter vi faktiskt bygger. Vi behöver också renovera en stor andel av de redan byggda hyresrätterna. har här ett kvantitativt mål om 65 000 bostäder som behöver renoveras. Detta är naturligtvis viktigt från energi- och sysselsättningssynpunkt. I motion C300 utvecklar vi i vår syn på hur boendeplaneringsprogrammen ska kunna bidra till en mer demokratisk planeringsprocess och vilka centrala frågor som bör lyftas fram i programmen. Några av dessa centrala frågor rör hur vi ska kunna uppnå ekologiskt hållbara boendemiljöer, utveckla kvaliteten i boendet och dess närmiljö och omgivning, tillgodose krav på äldreboende och tillgänglighet, uppnå trygghet i boendemiljöerna för alla grupper, bryta segregationen och beakta barn- och jämställdhetsperspektiven i den fysiska planeringen. Jag anser att det vi tar upp i motionen kan utveckla och komplettera lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. En av de bostadsförsörjningsfrågor som måste tas upp i boendeplaneringsprogrammet och där vi måste få ett större kommunalt engagemang gäller behovet av boendeintegration. I många kommuner pågår en oroande utveckling i riktning mot alltmer segregerade bostadsområden. Vissa kommuner medverkar dessutom aktivt till denna utveckling genom en omfattande utförsäljning av det kommunala bostadsbeståndet i de områden där de kvarvarande hyresrätterna verkligen behövs. I detta sammanhang är det nödvändigt att uppmärksamma att det inte bara är så kallade socialt utsatta bostadsområden som är segregerade. En minst lika omfattande segregation finns i många välsituerade bostadsområden med en befolkning som ofta tillhör höginkomsttagargruppen. Sådana områden finns tydliga exempel på i , på i eller i Göteborgsstadsdelen . Det är hög tid att kommunerna blir skyldiga att genomföra integrationsprojekt som är riktade till dessa verkligt segregerade men icke-marginaliserade bostadsområden. Det är uppenbart att möjligheterna att ge resurssvaga hushåll tillgång till en god bostad påtagligt underlättas av en bostadsförmedling. Enligt lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar ska en kommun också anordna bostadsförmedling om det behövs för att främja bostadsförsörjningen. Utgångspunkten måste vara att kommunerna bör ha bostadsförmedlingar, antingen var för sig eller i samverkan med andra kommuner beroende på kommunens storlek. En bostadsförmedling kan bara fungera om det finns lediga lägenheter att förmedla. I första hand bör överenskommelser träffas med fastighetsägare om att de ska lämna lediga lägenheter till förmedling. För att inte bostadsförmedlingarna helt ska vara hänvisade till fastighetsägarnas goda vilja krävs emellertid också en lagstiftad möjlighet för kommunen att begära in och förmedla lediga lägenheter. Den tidigare gällande bostadsanvisningsrättslagen, som gav kommunerna rätt att anvisa bostadssökande till lägenheter, var ett bra redskap för att garantera kommunmedborgarnas möjlighet att få en bostad. De nuvarande bristerna på bostadsmarknaden och i den kommunala bostadsförsörjningen visar att det är nödvändigt att införa en ny lagstiftning här. anser att bostadsförsörjningen och hyresrättens ställning på den svenska bostadsmarknaden måste ses över och stärkas så att behovet av hyresbostäder kan tillgodoses. Det är angeläget att översynen av villkoren och förutsättningarna för hyresbostäder sker i samverkan med alla berörda aktörer. Av central betydelse är givetvis att hyressättningssystemet utformas på ett rättvist och ekonomiskt acceptabelt sätt. Vidare bör åtgärder vidtas för att förhindra en omfattande utförsäljning av allmännyttans bostäder. Regeringen bör se över och stärka hyresrättens ställning på den svenska bostadsmarknaden så att behovet av hyresbostäder därmed kan tillgodoses. Det är bara en stark allmännytta med en social bostadspolitik, med rimliga hyror och med boendeinflytande och trygghet för hyresgästerna som kan tillgodose ungas behov av boende, äldres behov av boende, socialt utsatta gruppers behov av boende och alla gruppers behov av det goda boendet. 41 (): Bostäder är till för att bo i. Kanske låter det som en självklarhet, men är det verkligen det? Självklart bor det någon i en bostad. Vi har ju bostadsbrist. Men om vi tittar bakåt under de senaste två konjunkturcyklerna kan vi konstatera att många har spekulerat i bostäder, och tyvärr har en del spekulerat fel. Bostäder har blivit en handelsvara i väldigt stor utsträckning, både för den enskilde villaägaren eller bostadsrättsinnehavaren och för många fastighetsförvaltare. Även för bankerna skulle man kunna hävda att bostäderna har blivit mer än ett låneobjekt. Ja, jag tror att man kan hävda att till och med bankerna spekulerar i bostäder.