prot · GW09117 · 2009-05-13 00:00:00 — Om man nu verkligen tycker att det är ett problem att avgifterna har blivit för höga, varför gör man då en sänkning med en femtiolapp som inte kommer att komma alla till del? 106 () replik: Det jag sade förtydligade jag också i replikskiftet med . Jag vänder mot er argumentering när ni säger att det är vi som står för enskilda höjningar. Vi har satt ett system som i sin tur leder till det. Det var så jag sade. är det ytterligare förtydligat. När det gäller sänkningen är det lite märkligt att det plötsligt blir ett argument mot oss att vi sänker med . Ser man till taknivån som är är en sjättedel av det. Det är klart att det är en kraftfull sänkning som i ett annat läge hade märkts mycket mer men som omfattar en stor andel av dem som är med i a-kassorna. I de delarna handlar det om att stärka möjligheten till ny- och återinträde. Någonstans blir argumenteringen om hur dålig a-kassan är som har bedrivits från oppositionen men även från fackförbund en del i att så många väljer att lämna a-kassan. Vi kan titta på den höjning som vi gjorde ihop med att vi ändrade efter valet . Vi gjorde en höjning, men vi gjorde en kraftfull sänkning med jobbskatteavdraget. För de allra flesta innebar det att det var plus i kassan efter de två delarna. Då blir det lite konstigt att stå här och diskutera ett system som bygger på att man frivilligt väljer att vara med. Det kanske främst på vänsterkanten finns de som kramar systemet, även om och är på väg i en annan riktning och tycker att det ska vara en allmän kassa. Det blir ett problem att folk faktiskt använder sin fria vilja till att lämna systemet. Den sänkning som vi gjorde på jobbskatteavdraget finansierade gott och väl den höjning som gjordes i a-kassan. Man måste kanske i stället fundera på hur man beskriver den försäkring vi har här i på ett annat sätt än oppositionen, eller är det i oppositionens intresse att svartmåla? 107 () replik: Det blir allt svårare att förstå vad egentligen är ute efter. Det är alltså bra att fler människor lämnar a-kassan. Det är ett uttryck för att människor utnyttjar sin valfrihet. Då blir det ännu mer begripligt att man lägger fram ett låtsasförslag som är motiverat av att det är ett problem att så många har lämnat a-kassan. Det blir totalt obegripligt. Dessutom sänker man inte avgiften med för alla som är med i a-kassan. ökade avgiften för att vara med i a-kassan från till som man till exempel betalar i Hotell- och Restaurangfacket . Har man nått upp till taket och är i a-kasseavgift kommer man inte att få del av femtiolappen. Vad man gör med förslaget är bara att man ökar differentieringen i vad det kostar att vara med i en a-kassa. Det är det enda resultatet av detta. De som har högst arbetslöshet och högst avgift får lika hög avgift även efter femtiolappssänkningen. De som redan har låg arbetslöshet och låga avgifter kan få en ytterligare sänkning. Man ökar alltså antisolidariteten i systemet. De som redan är gynnade av låg arbetslöshet och låga avgifter blir ännu mer gynnade medan de som löper stor risk att bli arbetslösa och har många arbetslösa kamrater kring sig inte får del av sänkningen. Jag vet inte hur det är. tycker att det är bra att fler människor har valt att lämna arbetslöshetsförsäkringen, men i betänkandet och i regeringens proposition finns det ändå någon sorts insikt om att det kanske inte är jättebra i en lågkonjunktur med den värsta massarbetslösheten att så många människor har lämnat a-kassan. Om man då anser att man vill lösa det problemet, varför gör man en sådan här lösning som bara ökar differentieringen så att det blir lika dyrt eller dyrare för dem som riskerar arbetslöshet att vara med i a-kassan i stället för att sänka avgiften för alla? 108 () replik: Det som gäller i det här systemet är att vi nu sänker generellt. Det gäller för alla som ligger . Vid slår det in en maxgräns, och däröver kommer det inte mer. Det är lite intressant att anklagar mig för att inte värna om att så många som möjligt ska vara med i a-kassan. När vi gjorde höjningen av avgifterna kompenserade vi det mycket väl med jobbskatteavdraget. Det skulle inte vara dyrare att vara med, men det var mer upp till var och en att göra det valet. är den som har talat mest mot det och har kanske varit en del i att så många väljer att gå ur. Jag tycker att det är viktigt att vi har en gemensam a-kassa där så många som möjligt är med. Det är därför vi gör den här sänkningen. Vi har också haft diskussioner om ett obligatorium, om även de 700 000 som stod utanför när vi tog över 2006 på något sätt ska omfattas av en försäkring. Dem har ju oppositionen valt att inte se över huvud taget. När det gäller taket är det och inte något annat. Därunder finns det differentiering mellan olika avtalsområden där det råder olika hög eller låg arbetslöshet. Därför yrkar jag bifall till det här förslaget. 109 HANS (): Jag tycker att det känns märkligt när ett antal debattörer går upp och talar om att vi i alliansen skulle vilja försämra, vilja sabotera, inte vilja någonting gott. Det är väl ingen människa i den här som tror att det är sant. Vi vet väl alla att vi som arbetar här i denna kammare försöker göra så gott vi kan för att göra det så bra som möjligt för så många människor som möjligt. Vi vill göra det på olika sätt. Det är en annan sak. Självklart vill vi göra det så bra som möjligt. Det har varit en del diskussioner om a-kassan och hur det är med jobben, om vår jobbpolitik skulle vara lyckad eller inte. Då vill jag säga att innan den finansiella oron och krisen slog till hade vi delvis beroende på vår allianspolitik lyckats minska utanförskapet med 180 000 personer. Det var väldigt viktigt när vi kom in i denna finansiella oro att så hade skett. Det är också viktigt att komma ihåg att när alliansregeringen tog över hade Socialdemokraterna tillsammans med och lämnat efter sig närmare 100 000 unga som antingen var öppet arbetslösa eller i olika åtgärder. Det gjorde till ett av tre sämsta länder när det gällde ungdomsarbetslöshet. Det var långt innan den ekonomiska krisen vi nu genomlever slog till. Jag vill hävda att mycket av det vi har gjort har varit väldigt bra, inte minst för att lösa situationen på arbetsmarknaden. Jag kan också nämna att den undersökning som gjordes och har redovisats angående a-kassor och annat visar att man från Finanspolitiska rådets sida är positiv till de reformer regeringen gjort på arbetsmarknadsområdet i så måtto att man tycker att de är långsiktigt riktiga. Det är också viktigt att ha med sig. När det gäller a-kasseförändringarna, förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen vill jag börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. För att öka möjligheterna till ny- och återinträde i arbetslöshetskassorna och för att öka möjligheten till inkomstrelaterad ersättning från försäkringen föreslås av regeringen att det så kallade medlemsvillkoret kan uppfyllas redan efter sex i stället för tolv månaders medlemskap. Regeringen föreslår också att vissa socialförsäkringsförmåner beaktas vid beräkning av arbetslöshetsersättning till personer som varit tillfälligt eller delvis frånvarande från arbetet före arbetslösheten. Utskottet välkomnar förslaget i propositionen om att lägga samman tid med bland annat socialförsäkringsförmåner när normalarbetstiden ska bestämmas. Det är enligt utskottet inte rimligt att en person som arbetat så mycket att månaden är tillgodoräkningsbar vid bestämmande av ramtiden ändå på grund av mer begränsad frånvaro kan få avsevärt lägre ersättning än en person som inte arbetat alls eller som arbetat så lite att månaden är överhoppningsbar. Det tycker vi är orimligt. Det vill vi förändra och gör så också med detta förslag. Det är bra. Lagförslaget är ett uttryck för den princip vi står bakom, att arbete ska löna sig. Utskottet liksom regeringen förespråkar arbetslinjen. Propositionen innebär att dagsförtjänsten ska fastställas på basis av den sjuklön eller socialförsäkringsförmån som den enskilde har erhållit. Kraven på aktuellt arbete respektive viss arbetad tid för rätt till inträde i en arbetslöshetskassa tas bort. Det lämnas även förslag om att arbetslöshetsavgiften ska reduceras med per ej arbetslös medlem och månad. Jag tycker själv att det är bra att vi gör en sänkning. I så måtto är vi överens. Vi tycker att det är bra att sänka avgiften. När det gäller avgiftssänkningen vill jag poängtera att av dem som är medlemmar i en a-kassa och arbetar får del av sänkningen. Det är av a-kassorna. Jag tror själv att en sänkning av avgiften kommer att stimulera till att fler söker sig in i en arbetslöshetskassa. Det tycker jag är bra. Men som en sänkning har positiva effekter måste vi titta på och värna statens finanser, därmed i förlängningen bevara ett handlingsutrymme för staten att kunna agera vid en fördjupad ekonomisk kris och då ha råd att upprätthålla välfärden. Läget på arbetsmarknaden kräver att man gör väl avvägda bedömningar i detta sammanhang. När det gäller inträdesvillkoret anser regeringen att villkoret om viss arbetad tid försvårar för den enskilde att bli medlem i en arbetslöshetskassa. Det medför dessutom en omfattande administration för såväl arbetslöshetskassorna som för arbetsgivarna. För att komma till rätta med det föreslår regeringen att villkoret om förvärvsarbete i viss minsta omfattning, den så kallade 17-timmarsregeln, avskaffas. Det innebär att arbetslösa personer kommer att kunna ansöka om medlemskap i en arbetslöshetskassa. Det är också en sak som stimulerar till ökad anslutning till arbetslöshetskassorna. Det tycker jag också är bra. Även kravet på ett aktuellt arbete inom kassans verksamhetsområde bör enligt regeringens mening ändras. En person bör kunna träda in i en arbetslöshetskassa även om han eller hon vid tillfället för inträdesansökan inte arbetar men väl har arbetat. Även det förslaget syftar till att öka anslutningen till arbetslöshetsförsäkringen. Det är bra. För att sänka medlemsavgifterna för en majoritet av de medlemmar som inte är arbetslösa i den mening som avses föreslår regeringen, som jag har nämnt, avgiftssänkningen på . Som det står i propositionen minskar marginaleffekten att gå från arbetslöshet till sysselsättning. Det ska stimulera till en anslutning till arbetslöshetsförsäkringen. Att jag upprepar det så mycket beror på att jag verkligen vill tydliggöra att jag tycker att det är väldigt bra att man är med i en a-kassa. Jag tycker att det är viktigt. Det är bra för personen, och det är bra för samhället. Därför tycker jag att de förändringar som görs i förslaget i detta betänkande är bra. Jag hävdar att arbetslöshetsersättningen är en central del av en väl fungerande arbetsmarknad. Det är också arbetsmarknadsutskottets, majoritetens mening, som någon läste upp från betänkandet. Rätt utformad som en omställningsförsäkring av arbetslöshet bidrar den till att öka såväl flexibiliteten som stabiliteten på arbetsmarknaden både för den enskilde och för samhället. Genom att den utgör en ekonomisk trygghet vågar fler människor pröva nya arbeten. ger försäkringen under svårare tider de arbetslösa andrum och en möjlighet att komma tillbaka till arbetsmarknaden utan att privatekonomin slås i spillror. Ur ett samhällsperspektiv fungerar försäkringen både som ett smörjmedel för matchningsfunktionen och som en automatisk stabilisator vid konjunktursvängningarna. Jag hävdar att den svenska arbetslöshetsförsäkringen uppfyller sitt syfte. Som exempel på det har av de arbetslösa faktiskt inte fått någon påtaglig försämring efter de förändringar och justeringar vi har gjort av a-kassan. har en bra a-kassa jämfört med andra länder. Det vill jag också understryka. Därför anser utskottet att förslagen i propositionen är välkomna. Propositionens huvudsyfte är ju att underlätta för människor som står utanför arbetslöshetsförsäkringen att skaffa sig ett inkomstrelaterat skydd i händelse av arbetslöshet. De föreslagna ändringarna i lagen om arbetslöshetskassor gör det enklare och billigare att bli medlem i en arbetslöshetskassa, och förändringarna i lagen om arbetslöshetsförsäkringen påskyndar den arbetslöses möjlighet att få del av en inkomstrelaterad försäkring. Utskottet tycker att förslagen är ändamålsenliga, inte minst mot bakgrund av den försämrade utvecklingen på arbetsmarknaden. Jag vill också nämna att jag tycker att det är bra att antalet medlemmar i a-kassorna har ökat både och , 2009. Med de förslag vi debatterar kan förutsättningarna för medlemstillströmning ytterligare förbättras. Jag vill också med anledning av tidigare anföranden i den här debatten ändå säga att vi kan konstatera att oppositionspartierna Socialdemokraterna, och i sin motion inte för fram något konkret motförslag men har en tämligen svepande retorik och pratar om att en sänkning av arbetslöshetsavgiften med inte är tillräcklig. Man pratar dock inte mycket om vilka budgetmedel som ska användas när man ställer krav på ytterligare sänkning. Jag tycker att det är en vågad retorik i det läge är i ekonomiskt. Det är ändå så att till följd av den finanskris vi lever i har vi en situation med ett mycket allvarligt internationellt konjunkturläge. Många länder dras med stora underskott. har mött nedgången med en politik som i förhållande till bnp är mer expansiv än i de flesta andra länder. Detta har vi gjort som vi har behållit ordning och reda i våra statsfinanser. Jag tycker inte att man kan, som oppositionspartierna gör i sina skuggbudgetar inte minst, lova mer av allt höja a-kassor och annat utan att ha det helt klart hur det ska finansieras. Det är inte, som jag ser det, en ansvarsfull ekonomisk politik. Jag tror att den här löfteskarusellen riskerar att påtagligt försämra våra offentliga finanser, och det vore förstås extremt olyckligt i den här djupa konjunkturnedgången. Det är uppenbart att vi med oppositionens politik skulle drabbas och tvingas leva med höjda skatter och nedskärningar. Inget av det vore bra eftersom det bara skulle fördjupa nedgången och försvåra återhämtningen, inte minst på vår arbetsmarknad. 110 () replik: inleder sitt anförande med att säga att alliansen inte vill sabotera arbetslöshetsförsäkringen utan göra den så bra som möjligt. De vill väl. Det är mycket möjligt att vill väl, men han gör inte väl. Det kan vara för att han inte riktigt ser och förstår vad han gör eller så kan det vara andra orsaker bortträngningsmekanismer eller någonting. Regeringen har konsekvent från start saboterat den här försäkringen, medvetet och med öppna ögon. Man har kunnat läsa i texterna vad det handlar om. Man har, trots remissinstansernas varningar för att föreslagna åtgärder kommer att leda till att ersättningar inte kan beräknas och inte betalas ut, ändå drivit igenom förslagen. I fråga om sammanblandningen med aktivitetsstöd och a-kasseersättningen sade både och SO i sina remissvar att den kommer att leda till att de inte kan betala ut ersättningar , att felaktiga ersättningar betalas ut eller att folk blir helt utan ersättning. Ändå drev man igenom det, med öppna ögon. Man borde rimligen ha förstått vad man gjorde. Om man med öppna ögon förstör någonting kallar jag det för att sabotera, inte att göra väl. gör man det igen. Det kan vara så att och hans kolleger inte förstod vad de gjorde , men , , kommer alltså samma remissvar från kassorna. De lägger sig inte alls i det politiska innehållet utan det administrativa, det vill säga sättet man utformar regelverket på, och säger att om ni driver igenom detta kommer det att innebära att vi antingen får betala ut fel ersättningar eller att de arbetslösa får vänta väldigt länge på att få sina ersättningar. Trots att kan läsa remissvaren och får en skrivelse delad på utskottet gör han med öppna ögon gemensam sak med den borgerliga majoriteten i den här och saboterar arbetslöshetsförsäkringen så att de arbetslösa antingen får fel ersättningar eller får vänta väldigt länge på att få sina ersättningar. Det är sabotage, ! 111 HANS () replik: Det är klart att det inte är sabotage. Man kan göra olika bedömningar av hur olika förslag ska verka i praktiken. Även med den senaste omläggningen blev effekterna inte lika drastiska som en del försökte, inte minst här i kammaren, påstå att de skulle bli. Det gäller samma sak här. Ett exempel som står i betänkandet som har läst, misstänker jag: Förslaget innebär inte att informationsutbytet mellan arbetslöshetskassorna och ska behöva ökas. Det finns alltså ingen grund egentligen att ha de farhågor som oppositionen framför om att den ökade administrationen ska komma till stånd. Vi gör olika bedömningar, och självklart kommer vi att följa upp hur det blir i praktiken. Men vår bedömning är inte att denna administrativa börda ska bli så stor som är orolig för. 112 () replik: Det var inga drastiska konsekvenser av det förslaget, säger , men då kan jag säga att jag har pratat med de arbetslösa som inte fick ersättning och som inte kunde betala sina räkningar. Jag kan lova att de ansåg att det var extremt drastiska konsekvenser av sabotage. Sedan säger att det inte finns någon grund för farhågor. Då kan man möjligen bli lite mildare i sin kritik och konstatera att han tror att han gör väl. Bekymret är att det gör han inte. Men det måste finnas någon i den borgerliga majoriteten som förstår vad man håller på med, även om inte gör det. Någon i den borgerliga majoriteten, någon på , någon i regeringen måste inse vilka konsekvenser det här förslaget kommer att leda till. Vi kommer naturligtvis att jaga er när de arbetslösa får fel ersättning eller får vänta på sina ersättningar. De arbetslösa kommer också att jaga er, och det kommer att bli drastiska konsekvenser, var så lugn! Det blev det förra gången. Trots att det var tydligt utsagt gick ni rakt in på den vägen som ledde till dessa drastiska konsekvenser. Det är lika tydligt utsagt den här gången. Det är varnat. Man har förklarat vad som kommer att ske om ni gör vad ni gör, och ni gör det ändå med öppna ögon. , upprepar , av medlemmarna i a-kassorna skulle få ta del av den där femtiolappen i sänkning. Jag kan på rak arm säga att det är en lögn. Jag har inte den exakta siffran, men jag lovar att jag ska ta fram den. Men det finns inte en chans i världen att kommer att få ta del av den där femtiolappen i sänkt avgift som föreligger i betänkandet. Det finns inte en chans i världen! Jag ska återkomma när jag har fått fram den riktiga siffran, , det lovar jag. Några procent kommer det att bli men inte många. Jag har en fråga. har tidigare drivit frågan hårt om att höja ersättningen i a-kassan. Hur går den kampen i regeringen? 113 HANS () replik: Först och främst är inte någon mästare när det gäller nyanser. Det är klart att för varje enskild person som drabbas av försenade utbetalningar är det en drastisk händelse och en väldigt jobbig situation. Men att, som , säga att ett helt system kommer att krackelera och rasa samman för hela befolkning som är i behov av systemet är liksom en lite annan vinkling på problemet. Självklart ska vi se till att varje person ska få den möjlighet som han eller hon ska ha för att få sin ersättning . Det är a-kassans uppgift, och det vill vi förstås stötta och hjälpa till med så gott vi kan härifrån. Enligt de siffror jag har fått är det som får del av sänkningen. Vi får väl titta på siffror från och se vad de kan visa. När det gäller a-kassehöjningen finns det inga förslag från regeringen om att göra andra förändringar av a-kassan än de som föreligger i det betänkande vi diskuterar . Jag har personligen ingenting emot att man ser över a-kassenivån, som jag har sagt. måste förstås förändringar av a-kassan som kostar pengar också alltid vägas mot andra viktiga reformer. De måste också vägas mot vad statsbudgeten tål och vi har råd med. 114 () replik: Vi har att debattera inte bara de förändringar som nämns utan allt som står i det här betänkandet och helheten i a-kassan. Det är ändå det som är det intressanta här. Det finns en passus i betänkandet där man menar att det som oppositionen säger är oansvarigt. Det är oansvarigt att satsa på en förstärkning av a-kassan, att satsa på att alla ska få sänkt avgift och dessutom satsa på att folk ska få en högre ersättning. Man säger att det vore oansvarigt därför att majoriteten på något sätt tycker att det skulle försvåra arbetet med att upprätthålla kvaliteten i välfärden. Tanken med politik är att man sänker avgiften och höjer ersättningen till a-kassan. Då får man fler medlemmar, helt enligt en enkel princip. Om man sänker priset på någonting ökar konsumtionen av detta. Det är ganska enkel marknadslogik. Om man dessutom höjer ersättningen från a-kassan får folk mer pengar i plånboken. Det handlar ju om mer än var tionde svensk som är berörd av detta. Det är bättre för ekonomin. Då kan man konsumera mera . Då håller man fart i ekonomin. Det alternativ som regeringen i stället står för, när man inte väljer att göra några av de här sakerna, innebär att fler tvingas söka socialbidrag. Det är det som alla kommuner säger . Alla kommuner larmar och nio av tio säger att de kommer att få kraftigt ökade utgifter för socialbidragen. Det handlar om att människor tvingas göra sig av med sina tillgångar. Det är nämligen ingen rättighet att få socialbidrag på samma sätt som att få ersättning från en försäkring. Man tvingas göra sig av med sina tillgångar. Man kommer att få betydligt mindre konsumtionsutrymme, och det kommer att vara väldigt dåligt för ekonomin. Dessutom ökar kostnaderna som sagt var för kommunerna. De ökade socialbidragskostnaderna kommer att innebära att kommunerna får titta över om de måste skära ned på någonting annat, till exempel barnomsorgen, vården, äldreomsorgen och skolan. Man kommer att få börja säga upp personal. På vilket sätt värnar ni välfärden bättre? 115 HANS () replik: Främst genomförde vi vårt numera omtalade jobbskatteavdrag som faktiskt gjorde att man efter inbetald a-kasseavgift, även efter en höjning, fick mer kvar i plånboken som anställd. Det var ju bra. När det gäller kommunernas situation i den svåra tid som är kan jag säga att jag är fullt medveten om hur tufft det är ute i kommunerna. Jag är själv aktiv i kommunfullmäktige i . Men här lägger ju regeringen också ett antal miljarder till kommunerna för att mildra effekterna och bland annat behålla personalen inom skola och omsorg under den svåra tid som är. Sedan vill jag komma ihåg att nämna att regeringen också sänkte arbetsgivaravgifterna tidigare. Det blir en effekt som ger ett plus på 3 miljarder för kommunerna, vilket också är viktigt med tanke på att verksamheterna är så personalintensiva. Då är en sänkning av arbetsgivaravgifterna bra för just kommunerna. 116 () replik: pratar om andra saker här. föreslår inte lägre utan högre uppräkning av statsbidraget till kommunerna eftersom 7 miljarder inte på långa vägar kommer att räcka ens för att behålla den personal man har , vilket SKL och andra har påtalat . När det gäller arbetslöshetsförsäkringen handlar det helt enkelt om klassisk konjunkturpolitik, stabiliseringspolitik. Om väldigt många människor får sina inkomster kraftigt sänkta minskar deras konsumtionsutrymme. Skatteintäkterna i kommunerna minskar. Staten gör klokt i att via arbetslöshetsförsäkringen ta på sig ansvaret att se till att människor inte förlorar hela sitt konsumtionsutrymme och att deras ekonomi går i botten. Det är ett klokt sätt att föra över pengar just till kommunerna, till välfärden, och se till att man från arbetslöshetsförsäkringen har en inkomst som är okej. I stället gör regeringen det dubbelt så dåligt för kommunerna . Skatteintäkterna minskar mer, och man är tvungen att lägga pengarna på socialbidragen. Det är då jag menar att det blir väldigt svårt att förstå resonemanget i det här betänkandet där man säger att de höjningar av ersättningen från a-kassan som föreslår, och som vi har stöd för från i stort sett alla ekonomer för att det vore klok konjunkturpolitik, skulle vara en oansvarig politik.