prot · GX0920 · 2009-10-23 00:00:00 — Det finns också förändringar på skattesidan som man skulle kunna titta på. När har verksamhet i ena änden av bassängen har de helt andra skatteregler än vad simklubben har för nästan samma verksamhet i andra änden av bassängen. Det finns mycket vi skulle kunna se över inom det här området för att göra det möjligt för föreningarna inom Svenskt Friluftsliv att ta emot ännu fler människor. Jag tyckte inte att jag riktigt fick svar på min fråga om ni diskuterar en ny modell för medelstilldelningen. Jag uppfattar ändå att ministern och jag är ganska överens om att Svenskt Friluftsliv har växt till sig som organisation och har en stabil verksamhet. Jag var med det hette Frisam och fick som vikarierande ledamot i möjlighet att följa med på deras tankedagar, när man spånade fram hur man skulle jobba framåt och när forskningsprogrammet i förändring var i sin linda. Jag tror att detta har betytt väldigt mycket för organisationen och att man nu skulle kunna ha möjlighet att ta ett större ansvar. Jag tror på att man kan ge den idéburna rörelsen i möjlighet att växa och fördela sina egna medel, till exempel inom Svenskt Friluftsliv. Jag vill gärna höra mer från ministern om hur ni diskuterar i regeringen när det gäller de här modellerna, eftersom svaret inte innehöll någonting om det. En modell skulle kunna vara att Svenskt Friluftsliv, såsom i en myndighets ställe, är med och fördelar de här pengarna. Då får också de idéburna organisationer som finns inom Svenskt Friluftsliv en större autonomi: Hur vill vi fördela medlen, och hur vill de investera medlen? När det handlar om att höja anslaget till denna typ av verksamhet skulle dessa 10 miljoner vara en ganska billig investering och en där man får ut mycket effekt av sina pengar jämfört med många andra saker, som dyra vägbyggen. 51 Miljöminister (): Jag tar först frågan om hur vi ska bygga upp formerna för friluftsorganisationernas samverkan . Som jag sagt tidigare tycker jag att Svenskt Friluftsliv spelar en väldigt stor roll som organisation, och jag ser också att organisationen stegvis kan skapa förutsättningar för allt större styrka och stadga i samarbetet, både mellan organisationerna och gentemot staten. Jag är absolut beredd att fortsätta att diskutera hur vi ska kunna utveckla den rollen. Jag tycker också att man då kan titta på vilken roll Svenskt Friluftsliv kan spela när det gäller bidragen. Jag tycker dock att det är att göra frågan om Svenskt Friluftslivs roll alldeles för enkel att göra detta till bara en pengafråga. Det är ingen som ifrågasätter att skogsmulle inte skulle finnas på så många ställen i landet om det inte fanns pengar. Å andra sidan kan heller ingen förneka att det faktum att scoutrörelsen har blivit så otroligt stor och stark inte beror på att den fått stora pengasummor. Den är största barn- och ungdomsrörelse med över 100 000 medlemmar, internationellt 38 miljoner. Det är inte statliga bidrag som har skapat den styrkan och storleken utan helt andra saker. Därför tycker jag att det är det vi ska diskutera. Det är också det jag menar när jag säger att det inte finns någonting enklare än att stå här och säga: Satsa nu 10 miljoner till! 10 miljoner här och 10 miljoner där, stora pengar på andra håll och ännu större pengar på ytterligare andra håll om vi är så lättsinniga kommer det att innebära att vi gör stora felprioriteringar. Friluftslivet har per medlem, säger , att jämföra med för idrottsrörelsen. Själva vill ni nu satsa någon eller kanske några enstaka kronor till per medlem. Låtsas inte att det gör så stor skillnad! Det är inte det som skulle göra skillnad för exempelvis scoutrörelsen, och det vet du också innerst inne. Det är andra saker som kommer att vara viktigare, och dem vill jag gärna vara med och diskutera. 52 (): Det är klart att det inte är den exakta summan i kronor och ören som är viktig. Den uppfattningen delar jag. Men det har betydelse. Det skulle inte finnas mulle i den omfattning det gör om det inte också fanns statligt stöd. Att säga att det inte har betydelse alls tror jag är väldigt fel. Sedan hoppas jag att regeringen tar intryck av den opinion som finns i . När det gäller att det skulle vara en felprioritering att lägga 10 miljoner här och 10 miljoner där är det klart att man måste se till helheten naturligtvis! I budget har vi gjort prioriteringen att vi tycker att det är viktigt med 10 miljoner till. Om man ser till att de har 24,9 miljoner nu är det en väldigt stor ökning totalt sett, även om det naturligtvis inte kommer i närheten av . Båda dessa organisationer har väldigt många medlemmar tre miljoner är medlemmar i idrottsrörelsen och ungefär två miljoner i de organisationer som är med i Svenskt Friluftsliv. Därutöver finns , som också bedriver friluftsverksamhet och som har många medlemmar. Vi pratar ändå om väldigt många människor som skulle kunna få en ökad möjlighet när vi diskuterar hur vi kan stärka de här föreningarna. Det ekonomiska incitamentet är en del. Det gläder mig att ministern säger att man ska se över detta och ha en konferens ihop med . Jag tycker dock att det är lite konstigt att man har låtit det hänga i luften, att man bara avvecklar inget nytt är tillsatt och att det sedan är självt som ska fördela pengarna till dess att regeringen har bestämt sig. Det tycker jag känns lite passivt tyvärr. 53 Miljöminister (): Jag tycker att det var synd, , att du blev så mycket smalare på slutet. Du började trots allt med ett rätt brett anslag, och det håller jag med om: Det är viktigt med friluftsorganisationernas roll i , och det är viktigt att tillsammans med friluftsorganisationerna utveckla formerna för hur arbetet ska gå till. Det bygger både på den erfarenhet och på de kunskaper som finns i organisationerna och dessutom, vilket jag pekade på, det arbete som görs genom forskning och genom att utveckla nya vägar att gå. Vi har också planerna på ett brett samarbete med friluftsorganisationerna, bland annat genom den konferens jag nämnde. Allt detta tycker jag är viktigt och bra, och jag är övertygad om att det kan leda till väldigt bra insatser från organisationen . Vi kan ytterligare utveckla vilken roll det ska spela. Men det blir lite platt, smalt och kanske också förvirrat om man ger intrycket av att jag har ifrågasatt det statliga bidraget. Det handlade inte alls om det. Jag vet dock att det alltid är lockande att vifta med några kronor till, och det kommer nog varje opposition i varje del av världen alltid att göra. Precis som svalan som inte gör någon sommar är det tyvärr så att en motion från inte gör någon skillnad om den inte också leder till majoritet i , och dit är det trots allt rätt lång väg att gå. Men jag hörde vilka förhoppningar hade, och det är väl bara att önska lycka till med dem. arbetar vi vidare med att steg för steg åstadkomma de förändringar för friluftslivet som ska kunna utveckla arbetet där. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2009/10:16 om effekter av regeringens skattesänkningar 54 Finansminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för att bryta en utveckling av växande ekonomiska klyftor i landet. Det växande utanförskapet har under lagt grunden för ökade klyftor i samhället. Alliansregeringen har sedan tillträdet 2006 tagit flera viktiga steg för att återupprätta full sysselsättning. Drivkrafterna för arbete har blivit starkare, arbetsmarknadspolitiken har reformerats och vägarna tillbaka från sjukskrivning till arbete har blivit fler och bredare. har kostnaderna för att anställa personal sänkts, och det har blivit enklare och mer lönsamt att starta och driva företag. Regeringens politik bedöms leda till ca 125 000 fler i arbete. När fler arbetar och färre försörjer sig på sociala ersättningar minskar gradvis inkomstskillnaderna i samhället. Den kraftiga internationella lågkonjunkturen har slagit hårt mot den exportberoende svenska ekonomin. I den globala finanskrisens spår är risken stor att arbetslösheten biter sig fast på samma sätt som skedde efter 90-talskrisen. Vi ska inte upprepa tidigare misstag. Jobbpolitiken inriktas nu på att dämpa fallet i sysselsättningen och motverka att arbetslösheten biter sig fast. Tack vare en ansvarsfull finanspolitik med stora överskott tidigt har nu manöverutrymme att driva den kanske mest expansiva finanspolitiken av alla . Därmed kan de långsiktiga åtgärderna för att återupprätta full sysselsättning förstärkas. Avslutningsvis vill jag understryka att inkomstspridningens utveckling är nära kopplad till kapitalinkomsterna och följer utvecklingen på börsen och bostadsmarknaden. fram har utvecklingen på börsen varit svag. Regeringens prognos över inkomstutvecklingen pekar därför på minskade inkomstskillnader. Därefter antas inkomstskillnaderna åter öka i takt med stigande börskurser. Någon kontinuerlig ökning av inkomstspridningen bedöms således inte ske. 55 (): Tack för svaret, finansministern! I regeringsförklaringen sade statsminister följande: Vi vill inte se växande klyftor mellan dem som har jobb och dem som står utanför. Han sade vidare: I arbetslöshetens skugga tvingas många till stora uppoffringar. Därför är det viktigt att krisens bördor fördelas rättvist. Att vi fortsatt anstränger oss för att hålla ihop . Jag ska vara så fräck här i kammare att jag säger att detta är lögn och förbannad retorik. Regeringen har sänkt skatterna med i runda tal , och säger man i regeringsförklaringen att krisens bördor ska fördelas rättvist. Låt oss granska detta påstående. Faktum är att av skattesänkningarna har gått till den rikaste hälften av befolkning. rikaste tiondel har fått nästan lika mycket som av folket tillsammans. har arbetslösa och sjuka fått mindre att leva av. Jag kan ge exempel låt mig ta några offentliga personer. Till exempel har det framkommit i att talman fått sin skatt sänkt med . kan vi läsa i dagens att i har fått sänkt sjukpenning från till . Han måste flytta in till sin mamma. Vi kan också ta andra exempel statsministern och hans fru har fått en kraftig skattesänkning motsvarande nästan . har vi våra pensionärer runt om i landet. De är pensionärer i det enda land där pensionärer beskattas hårdare än de som arbetar. ska regeringen fortsätta att sänka skatterna, och det gör man med lånade pengar. Alla prognoser säger och regeringen säger det själv att vi går mot en allt högre arbetslöshet, en massarbetslöshet. Ungdomsarbetslösheten rusar, och lånar regeringen till skattesänkningar. Försörjningsstödet i kommunerna, det som allmänt kallas socialbidrag, rusar i väg och belastar kommunernas ekonomi kraftigt. I detta kan vi utläsa att folk får mindre pengar och blir fattiga. Då måste frågan bli: Varför satsar regeringen på de redan välbeställda? Det är många som tvingas till stora uppoffringar, säger regeringen. Men varför undantar regeringen miljonärerna? Vi fortsätter att anstränga oss för att hålla ihop , säger i regeringsförklaringen. Men hur kan ökade skillnader mellan fattig och rik hålla ihop ? För mig som socialdemokrat är det ganska ofattbart. Hur kan ökade skillnader mellan dem som har ett arbete och dem som är utan bidra till att hålla ihop ? Tror regeringen att ökade skillnader i samhället ger högre produktivitet? Varför, finansminister ? 56 (): Jag tror i och för sig att kan svara för sig, men jag tycker att det som sade var lite provokativt. Han talade om att det är de redan välbeställda som får skattesänkningarna. Sanningen är att jobbskatteavdraget för det är väl det som avses framför allt går till låg- och medelinkomsttagare. Det är de som får de stora fördelarna av detta, och det är också därför Socialdemokraterna i sanningens ögonblick har accepterat tre av fyra jobbskatteavdrag. Varför skulle ni annars ha gjort det? Skulle ni ha accepterat skattesänkningar som skapar ökade klyftor? Jag tror att och hans parti får välja linje. Tycker de att jobbskatteavdragen är dåliga och ökar klyftorna får de väl gå emot dem, men det gör de inte. De accepterar dem ett efter ett tre av fyra. Man kan i den här situationen välja olika linjer i politiken. En av dem är att till varje pris se till att människor om möjligt aldrig hamnar i arbetslöshet, och har de hamnat i arbetslöshet ska de tillbaka till arbetslivet så snabbt som möjligt. Det är den effektivaste vägen mot en jämnare fördelning av inkomster och också förmögenheter. Därför blir det så konstigt när ni prioriterar en politik som innebär högre ersättning till dem som inte har arbete, att det med er politik är mer förmånligt att inte vara i arbete än att vara i arbete. Det är ett sätt att cementera de klyftor som uppstår på grund av en icke önskvärd arbetslöshet. Ni cementerar med er politik de klyftor som den utifrån kommande krisen åstadkommer. Arbetslinjen cementerar inte, utan den syftar till att driva människor tillbaka till arbetslivet. Varför är ni då emot en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring? Varför är ni emot det om ni är så bekymrade för de här klyftorna? Hade vi haft en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring på samma sätt som sjukförsäkringen blev allmän och obligatorisk hade situationen under de 50 åren varit betydligt bättre med en jämnare fördelning. Men under har Socialdemokraterna aldrig aktualiserat den frågan. Därmed har ni drivit en politik som tid efter annan vid varje lågkonjunktur har tenderat att cementera de klyftor som arbetslösheten vid konjunkturnedgångar har skapat. 57 (): Jag blev lite förvånad över hur finansministern väljer att svara. Först blev jag förvånad över en sak han skriver, att tack vare en ansvarsfull finanspolitik med stora överskott har vi nu möjligheter att agera i . Det var ett oväntat erkännande till det rödgröna samarbetet under förra mandatperioden eftersom det var den förra regeringen som skapade överskotten. Finansministern väljer att inför kammaren redovisa detta och säga att det är det som ger möjligheter att agera. Det är spännande och bra, för det är ett erkännande till den rödgröna ekonomiska politiken under förra mandatperioden. Vad gör finansministern därefter? Jo, han sänker skatterna med 85 miljarder, och säger han att vi inte har råd att säkra jobben i kommuner och landsting. När vi säger att det behövs ett ökat bostadsbyggande i samhället säger han att det inte finns några pengar för att öka bostadsbyggandet. När vi säger att det behövs ökade investeringar i samhället finns det inga pengar för att klara de stora investeringar som behöver göras i samhället därför att man har sänkt skatterna med 85 miljarder och därmed inte har några pengar . Det är en lite svår logik. Det stora berömmandet gick till den förra regeringen, och sedan står man där utan att kunna göra några stora insatser just nu på grund av att man har slarvat bort en del av det utrymme som fanns. Sedan blir det lite parodiskt. Argumenten för de stora skattesänkningarna är att det bör leda till 125 000 fler arbeten. Men vilka arbeten har det skapat? Det är inte så att det skapas väldigt mycket arbeten på den svenska arbetsmarknaden . Snarare var det, för att tala om regeringens egen politik före valet, utanförskapet som skulle pressas tillbaka. Jag såg inte någon statistik i det här svaret över hur utanförskapet har utvecklats , men det är allmänt känt att det med eget sätt att räkna på före valet är 70 000 fler i utanförskap . På något sätt har det inte hakat i riktigt. Jag delar uppfattningen att kapitalinkomsterna spelar en stor roll för inkomstspridningen. Men regeringen är väl knappast stolt över hur börsen och bostadsmarknaden har utvecklats och det sätt varpå de bidragit till att utjämna inkomstspridningen i samhället. Är det bra att börsen har gått dåligt, för då har inkomstspridningen minskat? Är det detta som räddar regeringens fördelningspolitik eftersom skattepolitiken de facto har vidgat klyftorna, inte bara mellan pensionärer och dem som arbetar utan också mellan människor i största allmänhet? Jag vill avsluta med att fråga: Menar finansministern att den samlade skattepolitik som regeringen har bedrivit har bidragit till att minska klyftorna i samhället? 58 Finansminister (): Låt oss konstatera att vi har ett besvärligt ekonomiskt läge i och i många andra länder. Vi har en internationell kris av ett slag som vi inte har upplevt . Då har arbetslösheten ökat i väldigt många länder. Den har ökat i euroområdet, och där är den nu ordentligt hög, väsentligt högre än i . Det finns länder, och , som ligger på ungefär samma nivå som vi och som också drabbats. Det finns många länder, som och , och jag kan fortsätta med en lång lista, som har en väsentligt högre arbetslöshet än och som på det sättet har drabbats hårdare. Krisen har slagit hårt mot oss. Vi är en öppen exportberoende nation, så det är naturligt att den slår hårt mot oss. Men en väldigt stor skillnad mot länder som , och är att vi inte kommer att behöva sanera de offentliga finanserna , utan vi är på väg tillbaka till balans och överskott. tror i sin bedömning, som redovisades i går, att vi är tillbaka på överskott med den finanspolitik som ligger. Vi kommer inte att behöva göra som man i , eller behöver göra och genomföra kraftiga åtstramningar som kommer att slå hårt mot hushållen via skatterna och mot viktiga välfärdsverksamheter, därför att man kommer att behöva göra nedskärningar för att kunna finansiera den krispolitik som man har bedrivit utifrån väldigt stora underskott. har tillsammans med och de starkaste offentliga finanserna av alla industriländer, och det ska vi naturligtvis vara väldigt stolta och glada över. Det är tack vare att den här regeringen har tagit ett oerhört stort ansvar för att bedriva en ansvarsfull krispolitik och stå emot överbudspolitiken, som i andra länder lett till att man sedan tvingats fram till offentligfinansiella åtgärder. Det vi har gjort för att möta krisen är att stimulera efterfrågan i svensk ekonomi. Vi har gett extra pengar till kommunerna så att de kan fylla i den tillfälliga nedgång av inkomsterna som vi sett. Vi har storsatsat på infrastruktur. Vi har sänkt skatten för pensionärer och hushåll och hållit uppe köpkraften. Vi har mer än nästan alla andra länder satsat på aktiva åtgärder. och lyfts fram som en modell när det gäller att göra aktiva insatser tidigt under den här krisen. Vi har satsat på kunskap i utbildningssystemet därför att det på lång sikt är viktigt för att människor ska kunna vara trygga i arbetslivet. Vi har förstärkt arbetslinjen, både genom att ha försäkringssystemen som omställningsförsäkringar och genom att göra det mer lönsamt att arbeta. Vi fortsätter att stärka företagsklimatet så att det blir fler anställningar. Det här är en bred, balanserad och väl avvägd krispolitik. Låt oss understryka att de som gör bedömningar av hur vår krispolitik fungerar understryker vikten av att vårda människors arbetskraftsdeltagande, att vårda arbetsutbudet också i kristider och att inte upprepa misstagen och skicka ut folk i permanent utanförskap. Det är den politik som vi har bedrivit, och det är den politik som jag är övertygad om kommer att leda till att den svenska modellen på nytt visar sig vara en modell som är bättre än i många andra länder för att hantera en kris i världsekonomin. Jag tycker att det är fel att vi för den här debatten som gör och går till brutala personangrepp mot enskilda politiker och försöker misstänkliggöra vår politik och säga att det skulle handla om att gynna enskilda personer. Jag kan upprepa här att fick 130 000 i skattesänkning på sin månadsinkomst på 138 000 under den socialdemokratiska regeringen via sänkt fastighetsskatt och kompensation för egenavgifter. Men det är inte vad det här handlar om. Det här handlar om ansvar, om trygghet, om välfärd och vad vi vill ha för samhälle. Ett samhälle som bygger på full sysselsättning och en krispolitik som för människor tillbaka i arbete det är en politik som skapar ett rättvist samhälle. Det är den politiken vi står för. Det är den politiken som lägger grunden för full sysselsättning och ett bra och tryggt välfärdssamhälle. 59 (): Det kan synas brutalt att ta exempel, men exemplen finns. Varför inte använda det konkreta exemplet och peka på effekterna av regeringens skattepolitik? Vi i skatteutskottet fick besök av , som beskriver en mycket ansträngd situation framöver. Antalet hus som går på exekutiv auktion, det vill säga därför att man inte har råd att betala husen, stiger kraftigt. Därför är man tvungen att lämna hus och hem, trots låga räntor. En förklaring som vi fick från myndigheten är att denna regering har sänkt ersättningarna från a-kassan. Det är brutalt, . Det tycker vi är brutalt, inte att peka på levande exempel på hur skatten slår. Man får alltså sälja och lämna sina fastigheter. Man klarar inte av sitt uppehälle, arbetslösheten stiger och det är massflykt från a-kassan, och har den här regeringen satsat kraftigt på dem som redan har mycket. Varför är det alltid så, , att den här regeringen ska stimulerar dem som redan är rika? Varför har ni den synen? När man säger att jobbskatteavdraget är till för låg- och medelinkomsttagarna gömmer man sig under täcket. Tittar man lite längre ned ser man att alla med stora förmögenheter har fått jättestora skattesänkningar. Det sker två parallella rörelser här. Det handlar om den politiska rörelsen, där fördelningspolitiken har riktat sin udd mot dem som har lägre inkomster men gynnar dem med stora inkomster. Det här visar också. Det är fakta. Sedan må regeringen tycka att det här är det enda sättet att skapa fler jobb, men precis som sade rusar arbetslösheten. Utanförskapet ökar, och fortsätter regeringen att sänka skatter med lånade pengar. Det är inte ansvarsfullt för mig. vet men det säger han och regeringen sällan eller aldrig att arbetslösheten har stigit snabbare i än i jämförbara länder i . Så är det. Det är också ett faktum som regeringen inte kan bortse ifrån. Jag återkommer till mina frågor. Hur kan det vara så att man i regeringsförklaringen säger att man ska hålla ihop landet och via sin skattepolitik ser till att inkomstskillnaderna ökar? Hur kan det vara så att Öst i får gå ned från 11 000 till 3 800 därför att han är arbetslös och sjuk? Det sker som stora skattesänkningar har getts till dem som redan har stora förmögenheter. För mig och för oss socialdemokrater är inte det att hålla ihop . Jag tycker att det vore lämpligt om vi kunde vara överens om det som säger, . Annars måste finansministern säga att det är fel. Det är faktiskt så att av skattesänkningar har gått till den rikare hälften av befolkning. Om inte detta är sant, stå då här i talarstolen och säg att utredningstjänsten ljuger! Jag tror inte att de ljuger. De talar sanning. 60 (): Man får ett intryck av att det är skattepolitiken som avgör fördelningen mellan rika och fattiga i . I själva verket handlar det om skillnaden mellan dem som har arbete och dem som inte har arbete eller hur många de är. Det är det som är avgörande för fördelningspolitiken. Det är därför som den här regeringen satsar så oerhört hårt på att vara konsekvent med arbetslinjen. Låt mig understryka en sak, nämligen att regeringen har hållit uppe sysselsättningen i kommuner och landsting och de arbetade timmarna i kommuner och landsting. Så sent som i går fick vi i finansutskottet en föredragning. Kommuner och Landsting beräknar att antalet arbetade timmar i kommuner och landsting är oförändrat under hela krisen och kommer att vara oförändrat . Regeringen driver en expansiv politik, som finansministern påpekade. Det är den effektivaste metoden för att hindra en stigande arbetslöshet. Där lånar vi. Vi lånar alltså till en expansiv politik. Oppositionen lånar också till en expansiv politik på utgiftssidan, men ni har ingen strategi för hur dessa åtaganden ska minska. Ni talar alltid som om pengarna kommer att gå till permanent ökade utgifter. Vad händer då? Ja, då uppstår strukturella underskott, och de underskotten måste tas tillbaka genom åtstramningar i politiken eller genom högre räntor framöver. Er politik hänger inte ihop.