prot · GX0955 · 2009-12-21 00:00:00 — Där finns det alltså ingen skillnad i de rödgrönas uppfattning, utan vi har en gemensam politik som vi i huvudsak har utmejslad på just näringspolitikens område. Jag vill säga lite till om vad vi menar. Vi vill ha mer pengar till programmet Forska och väx, helt enkelt därför att vi tror att det är i de små företagen som det finns en stor potential att använda sig av när det gäller den innovationskraft som finns i . vill inte detta, utan hon väljer någonting annat. Vi tycker också att det är viktigt att öka exportstödet, inte minst till tjänsteföretagen. Det är inte så förskräckligt vi över huvud taget inte insåg jag tror att där fanns ett direkt feltänk hos så gott som hela den ekonomiska eliten och inte minst bland oss politiker att exporten avseende tjänsteföretagen såg helt annorlunda ut. Vi vill öka exportstödet till just tjänsteföretagen. Vidare vill vi minska arbetsgivaravgiften när det gäller första anställningen hos soloföretagare. Det här är ganska tydliga exempel på att det finns en stor ambition hos oss till skillnad från hur det är med regeringen som hattar fram och tillbaka. I huvudsak sänker man lite skatter här och gör en liten liten insats där. Men när det gäller att starta företag och, framför allt, att få små företag att växa saknas det i stort sett en politik. Man vill sänka någon skatt här och någon skatt där. Men en samlad bedömning av hur man ska få de små företagen att växa har inte . Därför måste jag fråga: På vilket sätt kommer att se till att de små företagen stärks så att de kan växa till medelstora företag? Det är ju detta som är det verkligt stora problemet i . 54 Näringsminister (): Jag tror att alla som lyssnar på de debatter vi har här kan konstatera att det tydligen finns en sedelpress gömd någonstans i rummen här i . Bland annat en mycket kreativ bokföring och andra budgettak gör att det går att ha helt andra regler och att göra av med mycket mer pengar. Men ska det granskas! Jag underskattar inte motståndet från er i oppositionen absolut inte utan jag försöker bara konstatera vad det är som ni kommer att genomföra om ni får regeringsmakten. Det blir 50 miljarder i skattehöjningar om får styra. Det blir skattehöjningar för att anställa unga . Ni vill straffbeskatta de unga; så tycker ju Socialdemokraterna. När det gäller de ungdomar som lyckats ta sig in på arbetsmarknaden och att arbetsgivare funnit att det är lönsamt att anställa unga tänker ni ta bort den möjligheten. Det är det viktigt att berätta för väljarna. Ni vill inte öppna upp den offentliga sektorn och uttrycker er föraktfullt om att det är hemskt med vinst inom vård och barnomsorg precis där kvinnor i allra största utsträckning råkar ha möjligheter att starta och driva företag. Det här är ett bekymmer, särskilt som vi ser att vi behöver fler tjänsteföretag och att vi behöver exportera. Men ni är otroligt rigida. Ni vill avskaffa detta med hushållsnära tjänster och ROT-avdrag. Men framför allt är det de hushållsnära tjänsterna, som gett 7 000 nya jobb, som ni riktar in er på. Många arbetslösa har fått jobb, och många nya företag växer fram. Men den möjligheten vill ni avskaffa. Jag tror att det kommer att vara många väljare som tycker att det är otroligt tråkigt om det blir på det sättet, så en sådan valdebatt ser jag fram emot. Jag tror att den privata tjänstesektorn snarare kommer att växa. Både ROT-avdrag och hushållsnära tjänster, så kallade HUS-avdrag, har minskat svartarbetet. De anställda inom sektorn har professionaliserats i sitt arbete och har en större trygghet. Detta skapar också nya möjligheter när det gäller företagandet. Ni vill återinföra förmögenhetsskatten och därmed avskaffa en möjlighet som ger kapital till företagen. En viktig sak som jag har reagerat på är att ni vill avskaffa de kvinnliga ambassadörerna för kvinnors företagande. Detta med 880 kraftfulla och duktiga kvinnor som åker land och rike runt för att bli synliga som förebilder för kvinnor som vill starta och driva företag vill ni ta bort. Vilka signaler sänder ni till landets företagare när ni lägger fram en sådan politik? I den kommande valrörelsen tar jag gärna en debatt om det bästa alternativet för landets företagare. 55 (): Nej, vi socialdemokrater tycker inte att 800 kvinnor ska arbeta gratis åt regeringen för att man ska kunna föra ut sitt budskap om kvinnors företagande. Frågan är mycket viktigare än så. Vi vill se till att det finns pengar så att fler kvinnor kan starta företag. Det är vår politik, och jag tror att den håller ganska väl i en valdebatt. tar i den här typen av debatter alltid upp att företagarna har fått 25 procents minskade kostnader för att anställa unga. Men, , hur kan det då komma sig att har den näst högsta ungdomsarbetslösheten i hela EU? Hur kan i så fall förklara det? Det kan ju inte bero på skatteavdraget, utan det måste finnas djupare orsaker. I alla debatter hävdar att ungdomsarbetslösheten annars skulle öka. Men har inte en aning om detta. På samma sätt är det när jag frågar om mosterskatten, om effekten av borttagandet av förmögenhetsskatten. Inte heller där kan ge ett svar, för hon vet inte hur mycket pengar som har kommit tillbaka till . Mycket här är alltså ett rent spekulerande och, som vanligt, prat. 7 000 nya jobb säger att ROT-avdraget och RUT-avdraget totalt har gett. Men hur mycket av detta som gäller hushållsnära tjänster vet inte ett dugg om. talar också om vinsten inom vård och barnomsorg. Nej, vi är inte emot vinst inom vård och barnomsorg. Däremot är vi noga med att det ska finnas en kvalitet i de här verksamheterna. säger också att det i huvudsak är kvinnor som är företagare på området. Men det är i huvudsak riskkapitalföretag som har den största andelen på området. Så påstå inte att det här har skapat så många jobb för kvinnor! Kvinnor startade de här företagen. Men blev företagen uppköpta. Det är sanningen. Om detta finns det ganska bra rapporter. Frågan kvarstår: Vad ska göra för att öka företagandet? Att svara på den frågan har i sina tre inlägg inte lyckats klara av. 56 Näringsminister (): Jag tror att alla företag som granskar vad regeringen gjort ser att det har hänt väldigt många positiva saker. Hundra åtgärder för ett bättre företagsklimat är ett ambitiöst och bra arbete . Här finns sänkta skatter, regelförenklingar, en handlingsplan för kulturella och kreativa näringar, satsningar på kvinnor, satsningar på ungdomar, satsningar på turism, en snabbare skuldsanering, förmånsrätten ja, väldigt länge skulle jag kunna stå här och räkna upp åtgärder. Det är klart att det spelar roll att man har egen erfarenhet från företagsvärlden. Det gör att det går lättare att genomföra saker. Men man ska veta att det med den opposition som är formerad kommer att bli väldigt stora effekter för svensk företagsamhet i form av ökade kostnader, en mindre flexibilitet, en mindre öppenhet och mindre möjligheter att driva företag inom den offentliga sektorn. Om ungdomsarbetslösheten är hög är det omöjligt att förstå varför man ska ha straffskatt för att anställa unga. Det borde i stället gå åt det andra hållet. Jag tror att landets ungdomar ska fundera en hel del på den politik som oppositionen tänker sig föra. Straffar vi ut ungdomar har vi inga som tar över i företagen. Inte heller har vi då den kompetens som ungdomar står för. : Jag tror visst på engagemang när det gäller företagarfrågor. Tyvärr tillhör han ett parti och en opposition som inte har någon möjlighet att föreslå och genomföra konkreta åtgärder för företagandet. Jag är mycket stolt över att ha fått vara näringsminister i den nuvarande regeringen och tar gärna i den kommande valrörelsen en debatt om företagsklimatet i . Med dessa ord önskar jag god jul och tackar för det gångna årets debatter. Jag önskar också herr talmannen och övriga god jul. (TALMANNEN: Tack detsamma!) Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2009/10:136 om effekter av vårdnads-bidraget 57 Socialminister (): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av att förskolor läggs ned på grund av införandet av vårdnadsbidrag. Jag vill börja med att tacka för frågorna och tillfället att framföra mina och regeringens värderingar i familjepolitiken. Den självklara utgångspunkten för regeringen är att familjepolitiken måste inriktas på att så långt som möjligt fungera för alla barn och alla barnfamiljer. Därför är det viktigt med valfrihet och flexibilitet. Vårdnadsbidraget ökar valmöjligheterna och gör det möjligt för fler att anpassa arbetstid och föräldraledighetens längd utifrån barnets behov och föräldrarnas egna önskemål. Vårdnadsbidraget är en reform med ett tydligt barn- och valfrihetsperspektiv. Det är vår utgångspunkt att barnomsorg ska organiseras utifrån barnets bästa inte utifrån förskolans, kommunens eller olika myndigheters behov och önskemål. Barn är olika och behöver olika former av omsorg, i synnerhet när de är små. Förskolan är bra och ska självfallet vara kvar och vidareutvecklas. Vårdnadsbidraget är frivilligt för kommunerna att införa och deras skyldighet att enligt skollagen erbjuda barn som stadigvarande vistas i kommunen en plats i förskoleverksamhet kvarstår alltjämt oavsett om kommunen har infört vårdnadsbidrag eller ej. Vi vet att det finns en del barn som mår bra av att vara hemma längre än den tid som föräldraförsäkringen medger. För andra barn är förskolan av helt avgörande betydelse. Barn är olika, växer upp under olika förhållanden och har därför olika behov. Att bygga förutsättningar där vi som vuxna kan möta varje enskilt barn är naturligtvis vad vi bör sträva mot. Vi tror på föräldrarna. Föräldrarna är de som har huvudansvaret för barnets välbefinnande och som ska se till barnets bästa. Föräldrarna är också de som oftast känner sina barn bäst och statens roll i sammanhanget är att stödja föräldrarna i deras val. Vårdnadsbidrag kan vara en lösning för alla de familjer som upplever att de har för lite tid för sina små barn. Det kan underlätta för föräldrar att kombinera arbete och familjeliv, eftersom vårdnadsbidraget kan utges även när man arbetar. Men även de som av andra skäl söker alternativ till förskolan kan få stor nytta av vårdnadsbidraget exempelvis föräldrar med infektions- eller ljudkänsliga barn eller de som har arbetstider som inte är anpassade efter förskolans öppettider. Barnets utveckling och integration ligger i barnets och föräldrarnas intresse oavsett nationalitet och bakgrund. En faktor av betydelse i detta sammanhang är deltagande i förskola, en verksamhet vars pedagogiska uppdrag kommer att utvecklas och stärkas med regeringens satsningar. Dessutom sker en utökning av allmän förskola till att även omfatta treåringar . Därmed får föräldrar möjlighet att välja en högkvalitativ förskola på hel eller deltid. Det senare alternativet kan kombineras med ett reducerat vårdnadsbidrag. Oavsett om föräldrarna uppbär vårdnadsbidrag eller inte kvarstår också möjligheten till deltagande i den öppna förskolan. En annan viktig faktor för språkutveckling och integration av barn med invandrarbakgrund är föräldrarnas språkkunskaper och integration, som i sin tur påverkas av möjligheten till arbete och egen försörjning. Regeringens mest prioriterade fråga är att sätta fokus på jobben och minska utanförskapet. Min bedömning är att arbetslinjen och regeringens åtgärder på det arbetsmarknadspolitiska området kommer att bidra till ökad integration för såväl barn som föräldrar med invandrarbakgrund. Människors möjlighet till god välfärd, frihet och integration i det svenska samhället bygger på förutsättningen att kunna försörja sig själva. Regeringen genomför även andra reformer på det familjepolitiska området. Barnomsorgspengen ökar mångfalden i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, och ger därmed föräldrar möjlighet att välja den verksamhet som passar dem och deras barn. Kommunernas skyldighet att erbjuda förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg med god kvalitet kvarstår, och förskolans kvalitet kommer också att förstärkas i och med regeringens satsningar på att förtydliga vissa delar i läroplanen för förskolan. 58 (): Jag tycker att detta är en spännande diskussion om vårdnadsbidraget, för den visar att det finns olika syn på familjepolitik och de små barnens rättigheter i svensk politik. Jag är stolt över att det socialdemokratiska partiet har tagit flera steg framåt när det gäller familjepolitiken. Bland annat har vi på vår senaste kongress markerat vikten och behovet av att värna stjärnfamiljen. Den omfattar inte bara den traditionella kärnfamiljen utan också alla andra former av familjebildningar, som kanske är vanligare i den här staden. Det är barn som har två mammor eller två pappor, en bonusmamma eller ett extrasyskon olika former av familjer. Jag tycker att det är viktigt. Det är därför jag tycker att det socialministern började prata om, kvalitet i förskolan, är centralt. Barnen är små när de börjar, och jag skulle aldrig vilja lämna mitt lilla barn till en förskola där jag inte kände mig trygg och där jag inte kände att det var bra kvalitet. Därför gör det mig väldigt upprörd när jag ser hur bristerna i kvaliteten breder ut sig just på förskolans område och att det är just barnen som får betala regeringens politik. I har vi exemplet , som i praktiken fick alla förskolor i till ett underpris och därmed har monopol. gör de en vinst . Det är ett slöseri med resurser, och för mig är det ganska logiskt att skattepengar avsedda för förskoleverksamhet också ska gå till det. Ministern säger att vårdnadsbidraget kan vara ett sätt för dem som har en arbetstid som inte är anpassad till förskolans öppettider att kunna kombinera. Då måste man ju fråga sig: Vad är förskolan till för? Är den bara till för de barn som passar in i de mallar som politiker tycker passar, eller är den till för att vara både en pedagogisk utveckling för varje enskilt barn en rättighet och ett sätt för varje familj att få sitt livspussel att gå ihop? För mig är det logiskt att säga att jag vill utveckla och modernisera förskolan snarare än att gå tillbaka, och då är barnomsorg på obekväm arbetstid en förutsättning i ett modernt . Huvudfrågan, alltså den fråga jag ställde till statsrådet och som inte rörde familjepolitik generellt, handlade om effekterna. ser vi effekterna av vårdnadsbidraget. Förskolan i i har tvingats lägga ned. En rak konsekvens av vårdnadsbidragets införande är att Rinkeby-Kistas förskolor får mindre till att bedriva förskoleverksamhet. Det beror inte på att fler kvinnor i har gått ut i arbete och valt att ha en barnflicka hemma, utan det beror på att fler kvinnor som redan har svag förankring på svensk arbetsmarknad är hemma utan någon ersättning alls utöver vårdnadsbidraget. Min oro är inte bara för dessa kvinnor som ytterligare låses in utan också och kanske framför allt för de barn som inte får möjligheten att möta det svenska språket och det svenska samhället och som inte får möjligheten att få svenska kompisar. De får inte det för att deras mammor i ett så kallat valfrihetstänkande blir inlåsta i hemmet. Var det meningen, ? Var det så här det skulle bli? 59 Socialminister (): Först och främst är det viktigt att det finns olika former. Eftersom barn är olika, familjer är olika och barnen har olika förutsättningar och behov kan man fundera på vem som är bäst lämpad att avgöra vad som är bäst för eller . I min syn på människan ingår att det är föräldrarna som är de bästa att se till barnens behov. Det är inte kommunalrådet, borgarrådet eller ens talmannen i riksdag som vet varje enskilt barns bästa, utan det är faktiskt föräldrarna som gör det. Detta är också utgångspunkten för att det bör finnas en uppsättning olika alternativ så att föräldrar kan välja det som är bäst för just deras barn. Många väljer den kommunala barnomsorgen, andra väljer barnomsorg som är kommunalt finansierad men utförs av någon annan, och en tredje väljer vårdnadsbidrag. Någon annan kanske kommer att välja barnomsorgspengen när den kommer på plats. I min värld är detta något alldeles utmärkt eftersom jag tilltror föräldrarna möjlighet och myndighet att själva fatta sina egna beslut. Om det nu är någon verksamhet som behöver läggas ned, vilket vi har sett uppgifter om, ska vi komma ihåg att det läggs ned verksamheter, och har gjorts , beroende på att barnkullar kanske har blivit mindre i området eller att det har skett andra förändringar som inte behöver vara dåliga utan är naturliga förändringar. Om det nu skulle visa sig att föräldrar väljer en annan omsorgsform än den som passar och hennes partikamrater och det leder till att det blir färre barn som går i förskola, tycker jag inte att det är en konstig utveckling utan en utveckling som är bra så länge den rimmar med föräldrarnas egna önskemål om att själva möta sina barns behov. Det gäller att komma ihåg vad som är till för vad. Förskolan är till för barn, barn som efterfrågar den och vars föräldrar efterfrågar den. Barnen är inte till för förskolans skull. Valfriheten innebär att människor väljer utifrån vad de själva anser vara bäst, i det här fallet för sina barn. Om det får till konsekvens att underlaget för en viss verksamhet dras undan tycker jag inte att det är något konstigt så länge som människor har valt efter sitt eget önskemål. Vårdnadsbidraget är ingen överbetalning av småbarnsföräldrar. Det går heller inte att kombinera med bidrag och ersättningar. Och det är knappast någon som väljer vårdnadsbidrag av ekonomiska skäl, för då finns det andra system som bättre tillgodoser ekonomiska önskemål. Men är man ute efter möjligheten att tillbringa tid tillsammans med sina barn ger vårdnadsbidraget en möjlighet för fler, inte för alla, att prioritera tid tillsammans med sina barn. Och det är just det som är syftet, herr talman. 60 (): kommer arbetsmarknadsministern precis in här i kammaren. Det är ju lägligt då vi pratar om en av de delar av regeringens politik där det så tydligt handlar om bidrag i stället för jobb. Vi vet att utanförskapet, såsom man räknade innan man kom i regeringsställning, har ökat med 70 000 personer sedan regeringen tillträdde, och vi vet att 100 000 människor har förlorat sina jobb. När man dessutom håller fast vid ett bidrag som låser fast kvinnor som har sämst förankring på svensk arbetsmarknad i ett riktigt utanförskap gör det mig orolig, för det är så, , att det är inte och vi pratar om när vi pratar om och förskolan , utan det är och och deras föräldrar. Vi pratar om de kvinnor som står längst ifrån arbetsmarknaden. Om ministern hade haft möjlighet att ge dessa kvinnor en starkare förankring på arbetsmarknaden, om han hade prioriterat att bryta deras utanförskap och prioriterat en jobbpolitik som faktiskt ger jobb och inte bara sänkta skatter till dem som har det bäst, så att de här kvinnorna hade fått möjlighet att komma in på svensk arbetsmarknad, då hade deras barn också fått möjlighet att finnas i förskola. Vi vet att integration i första hand handlar om arbetsmarknaden. Arbetsmarknaden är A och O för möjligheten att komma in i det svenska samhället. Att man lämnar dessa kvinnor kvar i sin förort och ställer dem helt utanför möjligheten att över huvud taget ta plats på arbetsmarknaden gör mig upprörd. Än mer upprörd gör det mig när också deras barn stängs ute, när systemet är formulerat så att det enda som krävs för att du ska få ett vårdnadsbidrag är att du inte nyttjar kommunalt finansierad barnomsorg. Det betyder att de barn som gick på Smultronstället i inte får möjlighet att träffa kompisar. De får inte möjlighet att träffa svenska pedagoger. De får ingen möjlighet att träna det svenska språket. De halkar efter redan från början. Det är inte deras fel. Det är inte deras mammors fel. Det är inte ens en gång kommunpolitikers fel. Det är ett system som är gjort för att några hemmafruar ska kunna få vara hemma, men som ger effekter på integrationen och för de barn som har det allra tuffast att komma in i det svenska samhället. Vi varnade för det här och visade på exempel från , där de nu har en rödgrön regering som avskaffar det som de kallar för kontantstøtte för att det gav just de här effekterna. Vårdnadsbidraget är dels ett slöseri med gemensamma resurser, dels ger det inte mer tid med barnen, eftersom de som har ekonomiska resurser fortsätter att jobba och anställer barnflicka. Men den tydligaste effekten är att barn som har svårt att komma in i det svenska samhället och föräldrar som inte finns på svensk arbetsmarknad får ännu sämre förutsättningar att ta del av det svenska samhället, och det gör mig upprörd. Jag ställer därför min fråga en gång till: Var det meningen att det skulle bli så här eller är du bekymrad av effekterna? 61 (): Jag hade inte tänkt lägga mig i den här debatten, men jag kan inte låta bli när medger här i debatten att vissa beslut kan få konsekvenser för verksamheter. Det kan innebära nedläggning av dagis, till och med välfungerande. Valfrihet för några kan få stora konsekvenser för andra. Då blir min fråga till : Innebär det då att ni kan redovisa i till exempel , där styr tillsammans med de övriga borgerliga partierna, att införandet av vårdnadsbidraget kommer att innebära att flera dagis kommer att läggas ned? Det är egentligen vad socialministern står och säger här. Man borde inte vara förvånad över att det får de här effekterna. Precis som tycker jag att gruppen i socialförsäkringsutskottet har varit oerhört tydlig med att det här kommer att få effekter, att dagis kommer att läggas ned och att vissa dagmammor kommer att försvinna. Men det är väl bra att det är jättetydligt. Bara för tydlighets skull, herr talman, skulle jag gärna vilja att socialministern här upprepar att om man inför vårdnadsbidraget kommer det att innebära att dagis kommer att läggas ned i vissa kommuner. 62 Socialminister (): För att ta den sista frågan först kan man vända på det och ställa frågan till : Om det skulle vara så att fler föräldrar väljer att använda vårdnadsbidraget eller barnomsorgspengen, ska man då driva verksamheter vidare precis som om inget har hänt, även om det skulle vara väsentligt färre barn? Jag antar att hennes svar, i alla fall om hon tänker efter lite, kommer att bli att det offentligas service handlar om att serva dem som efterfrågar den. Är det så att människor i ett system som innebär mer valfrihet väljer andra former så att efterfrågan på den servicen minskar, är det självklart att det innebär att det får återverkningar för den servicen. Systemet finns till för människan, inte människan för systemet. ställde i sitt inlägg frågan: Var det meningen att det skulle bli så här? Och svaret är naturligtvis detsamma till henne, att vi ska ha en service. Och det finns ett lagstadgat krav på kommunerna att tillhandahålla förskoleplatser för att alla ska kunna få den service som de efterfrågar. Det är ingenting som ändras i och med att vårdnadsbidrag eller barnomsorgspeng införs. säger, felaktigt: Det enda som krävs för att kunna få vårdnadsbidrag är att du inte utnyttjar förskola. Det är antingen ett slarv med hur orden faller eller ett medvetet sätt att försöka säga något annat än det som är sanningen, nämligen att vårdnadsbidrag inte får utgå till en person som uppbär ersättningar som till exempel grundar sig på föräldraskap, alltså att man har föräldrapenning, är ålderspensionär eller saknar arbete, för då har man ersättning från andra håll. Det finns alltså en mängd olika kriterier som måste uppfyllas för att man ska kunna få vårdnadsbidrag. Och vårdnadsbidraget är ett stöd till den som på annat sätt inte får del av det offentligas stöd till barnfamiljer. Man kan också ställa frågan annorlunda: Anser inte att de föräldrar som inte vill använda förskolan ska ha någon ersättning alls? Om jag använder den kommunala förskolan subventioneras jag med i storleksordningen . Det tycker jag är alldeles utmärkt. Så ska det vara. Alla barn ska ha rätt till en förskoleplats.