prot · GW0991 · 2009-03-25 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om kompletteringsval till svenska delegation vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i svenska delegation. vice talmannen förklarade vald till suppleant i svenska delegation () 3 § Meddelande om ändringar i frågestund vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle statsrådet () ersätta näringsminister (). De allmänpolitiska frågorna skulle besvaras av utbildningsminister (). 4 § Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan vice talmannen meddelade följande: Fredagen den 27 marskl. 9.00 skulle interpellationssvaren utgå. Bordläggningsplenum skulle tillkomma . skulle ev. interpellationssvar tillkomma. skulle ev. interpellationssvar tillkomma. Onsdagen den 8 aprilkl. 13.00 skulle ev. interpellationssvar tillkomma. Bordläggningsplenum skulle utgå. 1 (): Det är inte ovanligt att ändringar sker i kammarens arbetsordning. Det finns förståeliga skäl till det. Också den typ av anmälan som görs nu är relativt vanlig. Men den är föranledd av det faktum att kammaren hade avsatt tid för interpellationssvar men att det inte finns något statsråd som kan eller vill lämna svar på interpellationer . Det innebär, som framgår av fortsättningen på föredragningslistan, att ett antal interpellationsdebatter kommer att sättas in under den så kallade plenifria veckan, påskveckan. Det kan man naturligtvis ha synpunkter på. Men det är inte det som jag i första hand tänker på, utan det är att skälet till att den planerade arbetsordningen inte kan följas är att statsråden inte anser sig vara tillgängliga för interpellationssvar. Jag har tillbaka uppmärksammat att det finns ett antal statsråd jag säger inte alla, för det är fel att dra alla statsråd över en kam som mer eller mindre har satt det i system att vänta sju med att besvara interpellationer. Jag har den största förståelse jag har ju själv varit i samma situation för att man inte alltid kan svara på interpellationer inom lagstadgad tid, . Det kan dröja tre , och det kan jag ha förståelse för, på grund av utlandsresor och inbokat arbete. Men det är naturligtvis allvarligt om , som har interpellationsinstrumentet som sitt kontroll- och debattinstrument, ska behöva ändra sin arbetsordning på det här sättet och inte få tillfälle att debattera interpellationer inom den lagstadgade tiden, utan att det gång på gång ska vara sju åtta veckors väntetid. Jag kan avsluta med ett exempel. På föredragningslistan finns en interpellation från mig till finansministern om statens budgetunderskott. Det kommer strax, fru talman, att meddelas att svaret på den kommer att bli fördröjt. Svaret kommer att lämnas först efter det att vårbudgeten presenterats. Jag kan förstå att finansministern vill ha den ordningen, men frågan är om det är finansministern eller om det är som bestämmer eget arbetsschema. Jag är tvivlande på den punkten med tanke på de verkligt märkliga erfarenheterna . Jag vill anmäla detta till protokollet, fru talman. 2 (): Jag vill instämma i det som har sagt. Jag tycker att det är väldigt dåligt att ministrarna inte behagar komma, att de inte avsätter tid för . Jag vet att när han har varit här har uttalat att han betraktar oss som en floskelmaskin. Av det skälet kanske han inte tycker att det är viktigt att behaga komma till . Vi får nu besked om att vi får svar om tre , och det finns egentligen ett beslut om att en interpellation ska besvaras . Mitt exempel gäller . Jag skulle ha fått ett interpellationssvar av honom . Dagen innan jag skulle få svaret fick jag beskedet av kammarkansliet: har dragit in alla svar. Han kommer inte till kammaren . Vi fick inget besked om varför han uteblev. Jag trodde att han kanske hade blivit sjuk ja, utanförskap eller något men vi har fortfarande inte fått veta vad det var som drabbade honom . Vi fick sedan veta att han inte kommer att svara på några interpellationer förrän , alltså efter det att vi skulle ha fått svar, . Och han är inte ensam, tyvärr. Hade det bara varit en som inte ville komma till för att svara på våra interpellationer kanske vi hade stått ut med det, men ministrarna har satt det i system att inte komma till och svara på våra interpellationer. Det är djupt beklagligt. De sista frågorna som lyfte fram får man enligt riksdagsordningen inte lyfta fram här. Det finns inskrivet i 6 kap. 1 § tredje stycket i riksdagsordningen att om ett svar inte lämnas inom den föreskrivna tiden ska statsrådet meddela varför svaret uteblir eller anstår. Meddelandet får inte följas av överläggning. 4 (): Men det hänger ihop. Att statsråden inte kommer hit för att svara på våra interpellationer är för att de inte behagar komma hit. De svarar alltså inte inom den tid som de ska svara. får i stället ändra sin arbetsordning för att ministrarna inte hinner komma till . 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2008/09:400 Till Interpellation 2008/09:400 Statens budgetunderskott av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:406 Till Interpellation 2008/09:406 Definition av utanförskapet av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 2008/09:410 Till Interpellation 2008/09:410 Fossilgasutbyggnad av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella resor samt tidigare inbokade engagemang. () Enligt uppdrag Interpellation 2008/09:415 Till Interpellation 2008/09:415 Pensionärers skattesituation av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:419 Till Interpellation 2008/09:419 Försiktighetsprincipen och vetenskaplig osäkerhet av () Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av utrikes resor. () Enligt uppdrag och rättschef 6 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /09:UbU7, UbU8 och UbU10 betänkanden /09:SkU22 och SkU23 7 § Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken Föredrogs finansutskottets betänkande 2008/09:FiU36 Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken (prop. 2008/09:116). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 18 §.) 8 § Lag om femtioöresmyntets upphörande som lagligt betalningsmedel m.m. Föredrogs finansutskottets betänkande 2008/09:FiU37 Lag om femtioöresmyntets upphörande som lagligt betalningsmedel m.m. (framst. 2008/09:RB3). 5 (): Det beslut vi ska fatta handlar alltså om femtioöresmyntets upphörande som lagligt betalningsmedel. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Anledningen till att vi behandlar detta ärende är att direktion beslutade att göra en översyn av svenska mynt och sedlar. Man har delat upp det i fem delprojekt, varav det andra har handlat om femtioöringen. Man har konstaterat att femtioöringen inte används i någon större omfattning. Allmänheten anser inte längre att femtioöringen behövs. Även handeln och bankerna har konstaterat att det skulle vara bra att inte längre använda femtioöringen. Man har självklart undersökt i vilken mån detta skulle påverka inflationen, vilket man konstaterat att det inte skulle göra i någon nämnvärd utsträckning. Man har däremot kunnat se att kostnaderna för bankerna, handeln och själv skulle minska om man tog bort femtioöresmyntet. Därför har vi i utskottet föreslagit att femtioöresmyntet ska tas bort. När vi ändrar våra betalningsmedel är det viktigt att det sker med god framförhållning så att vi alla har möjlighet att växla in våra pengar. Inte minst är det viktigt för alla barn som har femtioöringar i sina spargrisar att man får god tid på sig att tömma spargrisen och handla upp pengarna eller sätta in dem på bankkontot. Därför träder lagen i kraft först . Uttrycket att inte ha ett öre på fickan kommer att bli mer och mer sant. Tiden lär visa om vi ändrar uttrycket. 6 (): Vi är eniga från finansutskottets sida om att femtioöringen ska avskaffas. Det är dock viktigt att betona att det inte sker förrän . Det är också viktigt att betona att det nu behövs ett stort informationsflöde ut till alla barn, vuxna och äldre som har sparat femtioöringar i sparbössor och spargrisar och som har tänkt sätta in dem på banken . Vi vet att det har varit så att man glömmer av det. Man behöver alltså bli påmind om att man ska tömma sina sparbössor och spargrisar innan femtioöringen upphör att gälla. Precis som tidigare sade har många barn femtioöringen som ett betalningsmedel. Man har lärt sig det antal femtioöringar veckopengen består av och som man kan handla för. Därför kan det kännas lite sorgligt för barnen om man inte kan köpa femtioöreskolor längre. Det är viktigt att vi får en bra övergång där barnen även fortsättningsvis kan köpa godis på ett bra sätt trots att femtioöringen är borta. Därför måste de få veta att det är dags att tömma sina spargrisar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 18 §.) 9 § Allmänna motioner om mervärdesskatt Föredrogs skatteutskottets betänkande 2008/09:SkU24 Allmänna motioner om mervärdesskatt. 7 HANS (): Vi har inga reservationer i betänkandet och vi är överens när det gäller motionerna. Vi kände dock att vi måste skriva ett särskilt yttrande när vi läste motiveringarna och skrivningarna från den borgerliga gruppen. Vi skiljer oss nämligen ganska kraftigt åt i synen på mervärdesskatten. Från Socialdemokraterna vill vi peka på att skatten är en viktig del av finansieringen av den offentliga sektorn. Vi ser också momsen som en konsumtionsskatt. Det främsta kravet när vi skapade det här skattesystemet 1991 var att det skulle vara en skatteintäkt för vår gemensamma välfärd. Den borgerliga majoriteten ser på detta på ett helt annat sätt. Man skriver att den svenska ståndpunkten är att mervärdesskatten indirekt utgör en skatt på arbete. I vår syn är det en väsentlig skillnad om det är en konsumtionsskatt eller en indirekt skatt på arbete. Ser man det som en indirekt skatt på arbete bävar vi lite grann. Då kan samma resonemang som för jobbskatteavdraget komma, nämligen att man sänker skatten för att få fler i arbete. Om det fungerar eller inte kan vi diskutera, men så kan man resonera. Tänker man så från borgerligt håll skulle man kunna sänka mervärdesskatten från till . Det gör att vi känner en viss oro. En annan stor skillnad mellan oss är att majoriteten vill införa det så kallade lågmomsförsöket. Man ska kunna ha lägre moms på vissa enklare arbeten för att skapa fler arbetstillfällen. Det tror vi inte på. Genom detta synsätt kommer krånglet att öka ännu mer. Lägger man ihop krånglet som har uppstått har vi nu fem kolumner i skattetabellerna, tre fyra olika nivåer på arbetsgivaravgiften beroende på vilken ålder man har och hushållsnära tjänster med väldiga gränsdragningsproblem. ska vi dessutom få förslag på nedsättning av momsen på vissa områden. Det kommer att skapa ytterligare gränsdragningsproblem. En annan sak som jag är bekymrad över är skatteintäkterna, alltså intäkterna till vår offentliga välfärd. Vi ser ett underskott framför oss. Det finns inget som heter gratis. Tar vi inte in skatteintäkter i den mån som behövs måste sakerna betalas på ett annat sätt. Därför ser vi med stor oro på att den borgerliga majoriteten kommer att fatta beslut om att införa ett så kallat lågmomsförsök som per automatik kommer att innebära att det blir mindre intäkter till vår gemensamma välfärd. Detta var några av våra synpunkter och farhågor. Vi har ingen reservation men ett särskilt yttrande. Det är synd att man inte kan yrka bifall till ett särskilt yttrande, för det är ett himla bra särskilt yttrande. 8 (): I princip är alla varor och tjänster momspliktiga sedan skattereformen 19901991. Det finns några undantag, nämligen sjukvård, tandvård, utbildning i offentlig regi dock inte friskolor som är momspliktiga bank-, finans- och försäkringstjänster. Som sade är det stora intäkter från detta. var intäkterna från moms 266 miljarder. Då motsvarade det av bnp. Det är ungefär lika mycket som går till sjukvård. Prognosen är att av skatteintäkterna kommer från moms. Därför är det givetvis oerhört viktigt hur man hanterar momsfrågorna. Vi har även EU:s mervärdesskattedirektiv att ta hänsyn till. Där regleras hur vi får hantera våra olika momssatser. Till det här motionsbetänkandet gällande mervärdesskatt finns inga reservationer från oppositionen, som föregående talar sade, däremot ett särskilt yttrande. Jag ställer mig lite frågande till Socialdemokraternas ståndpunkt när det gäller momsen i det särskilda yttrandet. Frågan är om ni vill ha en enhetlig mervärdesskattenivå eller inte. I yttrandet anförs att en mervärdesskatt bör träffa all konsumtion av varor och tjänster likvärdigt och att det bör vara en restriktivitet med reducerade skattenivåer. I samma yrkande framhåller man även att det bör kunna införas reducerade skattesatser när det gäller miljöaspekter. Den förra regeringen med finansminister i spetsen intog en väldigt restriktiv inställning, och man ville begränsa utvidgningen av området för lågmoms så mycket som möjligt. Det gjorde att inte anslöt sig till lågmomsförsöket. Det var väldigt synd. Om vi hade gjort det hade vi haft ett mycket bättre läge när vi ville försöka sänka inom vissa tjänster. Den nuvarande regeringen, med finansminister , har däremot varit en av de drivande för att reducerade mervärdesskatter ska kunna tillämpas inom vissa sektorer. EU har antagit detta och gett möjlighet att sänka momsnivåerna i en rad sektorer, bland annat restaurangtjänster. Det är något som det förra socialdemokratiska finansborgarrådet i , , kämpat hårt för. Jag tror inte att Socialdemokraterna går riktigt på rät linje med varandra. Jag undrar om tycker som , att det är okej med restaurangbranschen men inte med andra. Regeringen har fastställt tre principer som ska vara vägledande för vilka varor och tjänster som ska kunna omfattas av reducerad moms. En är ökad produktivitet, alltså att motverka svartarbete. Det är vi ju alla överens om är viktigt. En annan är att få en högre strukturell sysselsättning. Det är ju också väldigt viktigt . Den tredje är att det är en inkomstfördelning. Jag har lite svårt att förstå resonemang när han säger att vi krånglar till det om vi går in i lågmomsförsöket. Det finns faktiskt väldigt strikta regler från EU om hur vi får ha vår moms. Man säger att det ska vara en fast momsnivå, som måste vara lägst , och man får ha två lågmomsnivåer. Det är exakt så vi har det i : 25, 12 och 6. Jag kan inte förstå att det skulle krångla till det om vi skulle få in några andra tjänster. Vi får ju inte några nya momsnivåer. Arbetarrörelsens tankekedja har kommit med en rapport om framtidens skatter. Där förespråkar man en enhetlig mervärdesskattenivå. Med anledning av det vill jag fråga om han tycker att det är fördelningspolitiskt rätt att det ska vara billigare att köpa kapitalvaror, som bil, platt-tv eller kameror, till priset av högre matpriser. Det skulle jag vilja veta. Jag vill med detta yrka bifall till förslagen i skatteutskottets betänkande SkU 24, Allmänna motioner om mervärdesskatt. 9 HANS () replik: När det gäller vår syn på betänkandet är vi ju inte ensamma om att tycka så som jag redovisade. Jag har här den senaste rapporten från . Den har du nog också fått, . Där kom man överens om möjligheten till lågmomsförsök. Det var åtta olika länder som gjorde ett speciellt uttalande till protokollet. Jag vet inte om det är särskilt vanligt. Det här var ju en förhandlingsuppgörelse. Två av de länderna är och , alltså borgerligt styrda länder. De kommer inte att utnyttja det reducerade momsförsöket och uppmanar till att inte göra det. De skriver att de är oroliga för smittoeffekter eftersom det kommer att begränsa skatteunderlaget och belasta de offentliga utgifterna. Det var precis det jag sade från talarstolen. Vidare skriver man att det endast kan främja inkomster och eventuellt sysselsättning i de sektorer som kan komma i fråga för reducerade mervärdesskattesatser på bekostnad av andra sektorer, och att det kommer att öka den administrativa bördan för näringslivet. Min fråga är: Har dina borgerliga kolleger i och fel eller har de blivit socialdemokrater? 10 () replik: Om de har fel eller inte kan ju inte jag säga. Det var åtta länder. Det är nästan tjugo som tycker annorlunda. Då kan man ju fundera på om de tjugo har fel och de åtta rätt. har ju över huvud taget en helt annan syn på moms än vi. De vill ju ha omvänd skattskyldighet när det gäller all moms. Jag vet inte mycket mer om vad vill. Jag kan inte förstå hur resonerar när man säger att det ska slå ut andra sektorer. Om vi tar exemplet att vi inför lågmoms på restauranger för att det ska bli billigare och folk ska gå mer på restaurang man ska äta mer luncher och middagar för att öka arbetsutbudet. Hur ska det kunna slå ut en annan sektor? Kan det slå ut byggbranschen till exempel? Det är för mig obegripligt. Det skulle egentligen göra det enklare för restaurangbranschen om man bara hade en momssats. har restaurangbranschen för det mesta två momssatser, både . Om man har en cateringverksamhet till exempel använder man . Det är ju redovisningsmässigt och administrativt mycket mer komplicerat än om man bara har en momssats. Jag kan inte riktigt förstå detta. Jag tror att det skulle vara bra. Det som regeringen i stället gjorde var att sänka arbetsgivaravgifter för ungdomar. Ungdomar är ju starkt representerade inom restaurangnäringen. Det hade varit lättare om vi hade kunnat ha lågmomsförsöket i stället och kunnat koncentrera det till restaurangnäringen och kanske vissa andra näringar. 11 HANS () replik: Restaurangnäringen säger ju inte att det ska bli billigare mat och på så sätt skapa sysselsättning. Restaurangnäringen säger: Vad bra! Då får vi pengar över och kan anställa folk. Det blir alltså inte billigare mat, inte enligt restaurangnäringen. Vi kan hålla oss kvar vid jobben . Vi har ett problem i . Jobben försvinner i rasande fart. Vi har en jobbkris och en jobbsituation som är ganska besvärlig. Om ni pekar på att det här sättet att resonera är ett sätt att skapa mer sysselsättning. Om det är läge att göra en sådan här trollkonst för att öka sysselsättningen är det , i den situation som befinner sig i. Då är frågan: Kommer ni eller i går att använda det här trollspöet och sänka momsen rejält, antingen till , för att få den enorma sysselsättningsökning som ni förväntar er? Det är ju nu det måste ske. Det är nu vi behöver jobben. Hur mycket kommer ni att sänka momsen med? När ska ni göra det och hur mycket kommer det att kosta? 12 () replik: Världen är inte svart eller vit, som du vill få den att framstå, . Det är inte så enkelt. Vi har en stor finansiell kris över hela världen med en arbetslöshet som ökar. Den ökar väldigt stort inom industrin. Det hjälper inte industrisektorn om vi sänker restaurangmomsen. har vi redan sänkt arbetsgivaravgifterna för ungdomar. Jag tror inte att det kommer att bli någon sänkning av momsen just nu i restaurangnäringen eftersom jag inte tror att statsfinanserna tillåter det. Men däremot när statsfinanserna tillåter det är det ett bra sätt att stimulera verksamhet. Men finns det kanske mycket bättre sätt att stimulera verksamhet än att sänka restaurangmomsen i och med att det gäller att ha råd med det. Men annars ser jag bara positivt på det hela. Det kanske finns andra näringar också som skulle må bra av en sänkning av momsen, speciellt restaurangnäringen och turismen. Inom vissa delar av turistnäringen har man lägre moms. Förutom det skulle det kanske vara en bra stimulans med en sänkning av momsen. Vi måste hitta fler näringar som ger fler arbeten i . Vi kan inte bara tro att vi med en stor industri ska försörja hela , utan vi måste ha en större tjänstesektor som man har i många andra länder. Då kan ett sätt att komma till rätta med det vara att sänka momsen i dessa sektorer. När statsfinanserna tillåter tror jag att vi kommer att göra detta, och det tror jag kommer att bli väldigt bra. 13 (): I detta betänkande behandlas motioner om mervärdesskatter. Oppositionen har ingen reservation i frågan men har markerat sin gemensamma inställning i ett särskilt yttrande. I detta yttrande framgår det att de tre oppositionspartierna anser att skattesatserna ska utformas så att finansieringen av den gemensamma välfärden prioriteras. De förespråkar en skatt som likformigt träffar all konsumtion av varor och tjänster och att det finns skäl att låta dessa principer vara vägledande även . Huvudregeln är att moms tas ut . Därutöver finns det två reducerade skattesatser och . moms gäller livsmedel, hotellrum, camping, konst och antikviteter med mera. moms gäller exempelvis tidningar, böcker, konserter, bio, teater, opera, balett, djurparker, idrott, buss och taxi. Framtiden för dessa olika skattesatser är dock oviss eftersom det pågår en översyn inom EU, och detta ska behandlas vid . Regeringens utgångspunkter för utformningen av den framtida skattestrukturen, som skiljer sig från oppositionens, handlar om ökad produktivitet, högre sysselsättning och att använda momsen som ett redskap för att påverka samhällets inkomstfördelning. Jag vill gärna höra de tre oppositionspartiernas företrädare utveckla sina tankar och närmare precisera vilken momsskattenivå som de har för avsikt att förespråka då de talar om en likformig skattesats. Är det den högre nivån, eller kanske , som det handlar om för att få in så många skattekronor som möjligt till välfärden, så att ni kan följa er vägledande princip att få in skattekronorna? Jag misstänker att det måste hamna på en ganska hög nivå. Eller är det möjligen så att något parti i oppositionen är beredd att se till barnfamiljernas och pensionärernas behov av rimliga kostnader för sin mat? Jag själv skulle inte tveka att betala några ören extra för mjölken. Det gör jag eftersom jag helst väljer ekologisk mjölk. Jag skulle faktiskt inte vara besvärad av att betala några ören extra utöver det för att gynna våra mjölkbönder, som är en utrotningshotad yrkesgrupp , om jag visste att pengarna gick direkt till dem. Men jag tycker att det är fullt tillräckligt moms på mjölk och andra livsmedel. Den sänkta momsen på livsmedel är viktig för stora grupper med lägre inkomster och stor försörjningsbörda eftersom livsmedel är varor som man inte kan klara sig utan och alltså inte kan prioritera bort. Om man skulle hamna på den högre nivån upplever jag att oppositionens inställning är att man vill höja livsmedelspriserna . Hur skulle det påverka pensionärerna och barnfamiljerna? Så kan man förmodligen gå från intressegrupp till intressegrupp och konstatera att oppositionen tänker göra det dyrare för de flesta, eller kanske rent av för alla. Jag måste säga att det också var lite intressant att läsa DN i går om förslaget om godisskatt. Där skriver man att majoriteten av svenskarna vill subventionera nyttig mat och straffbeskatta godis och läsk. Men i samma artikel framgår det också att kräver sänkt skatt på ekologiska varor. finns det en lägre moms på när det gäller livsmedel. Skulle det innebära att man vill sänka momsen på de ekologiska varorna till , eller var hamnar man då? Det låter i alla fall inte som en enhetlig momsskattesats om man jämför med andra områden. Kan man betrakta kravet från i denna fråga som överspelat eftersom ni har skrivit det särskilda yttrandet om en gemensam skattesats tillsammans med de övriga oppositionspartierna? Är man överens inom de tre partierna om att höja momsen på kultur från till ? Eller ska momsen på arbete och tjänster sänkas ned till kulturens nivå för att man ska nå en likformig skatt som träffar konsumtion av varor och tjänster utifrån de principer som man förespråkar enligt yttrandet?