prot · GW09109 · 2009-04-29 00:00:00 — De kommer att beröras i det kommande slutbetänkande som jag alltså har förmånen att arbeta med. Det kommer att dröja ytterligare det slutbetänkandet kommer, men det kommer . Jag yrkar bifall till förslaget till beslut och avslag på reservationerna. 107 (): Inte kan jag på något sätt komma med någon ny information omkring betänkandet efter de anföranden som på ett sympatiskt sätt har visat på vad det här innebär. Men jag har lust att nämna särskilt tre saker som jag tycker är väldigt viktiga när vi debatterar insolvens och utsökningsrätt. Det ena är balansen mellan borgenärerna och deras rätt att få tillbaka det de har lånat ut och gäldenärernas situation och deras behov av skydd och rättssäkerhet. Jag tycker att det är en intressant balansgång som vi måste göra som lagstiftare för att skydda båda de här parterna i ett väl fungerande samhälle. Det andra är en sak som har tagits upp av andra men som jag tycker är nog så viktig, och det gäller bostäderna. Under alla år har vi sett att familjer har drabbats av konkurser och blivit utan bostad, inte minst har barnen då drabbats. Därför är jag väldigt stolt över att vår regering ändrade reglerna . Man tog ett klart ställningstagande för att undvika utmätning av bostadsrätter och av annan ägd bostad när det var barn med i bilden. Det är jag som kristdemokrat synnerligen nöjd med. Det tredje som jag vill beröra är insolvensrätten. Jag är väldigt stolt över att vi har en utredning som lämnades och som kom med förslag till generösa regler för dem som blir skuldsatta. Vi vet att vi är inne i en finansiell och ekonomisk kris, och vi vet att är det många konkurser bland små och medelstora företag, företag som är välskötta men som av olika anledningar inte har likvida medel för att klara det. Det innebär att det kan bli en skuldsättning som man inte kan ta sig ur. Priset blir riktigt högt för att man har försökt driva ett företag och trott på sin idé. En kompetens, en vilja och ett engagemang är uppskattat i ett samhälle, men ibland blir det snett. Jag ser fram mot det som regeringen kommer att komma med efter utredningens betänkande. Jag ser fram mot att vi kommer att lagstifta på ett generöst sätt för dem som utan förskyllan har hamnat i olika skuldsituationer. Med dessa tre påpekanden och fokuseringar yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs civilutskottets betänkande 2008/09:CU31 Fastighetsrätt. 108 (): Vi ska nu debattera civilutskottets betänkande om fastighetsrättsliga frågor utifrån motioner som väckts under den allmänna motionstiden. Jag tänker uppehålla mig vid den reservation vi har tillsammans med och som handlar om att även människor som äger sin bostad men hyr marken som huset står på måste kunna känna sig trygga i sin livssituation. Jag tänker hålla ett inlägg i tomträttsfrågan. Först vill jag dock göra en lite mer allmän beskrivning av läget i eftersom allt hänger ihop. I vårt land har 100 000 personer varslats om uppsägning från sitt arbete . Arbetslösheten väntas öka till att omfatta en halv miljon människor . Ungdomsarbetslösheten är nu den näst högsta i EU. Regeringen fortsätter sin passiva politik och lånar 15 miljarder för att sänka skatterna för dem som har jobb. Det kallar jag inte för att ta ansvar för . Den försvagade a-kassan är en medveten lönesänkarstrategi från högerregeringen. får en sjuksköterska av sin lön i a-kassa, och färre har rätt till omställningsförsäkringen över huvud taget. Jag tycker att detta är en bra grund att ha med sig när man diskuterar också denna fråga. Ekonomiskt jobbiga situationer uppstår i alla samhällsgrupper till följd av det allmänna ekonomiska läget och den passiva arbetsmarknadspolitiken. Ovanpå detta är det för många av närmare 70 000 tomträttshavare att skriva om sina avtal. Vi ledamöter i civilutskottet har alla fått ta del av situation. Så här skriver som bor i det borgerligt styrda till oss: Jag är tomträttshavare och hade då innan köp ingen aning om vilken soppa jag skulle komma att hamna i. Helt okunnig om detta med tomträtt var jag inte, och jag räknade med en rejäl höjning när nästa omreglering skulle ske. Som barnfamilj med många kostnader kalkylerade jag en tomträttshöjning med god marginal, trodde jag, en höjning med tanke på den långa avtalstiden (). Men det fanns ingen möjlighet att förutse höjningen som landade på , vilket drabbar en barnfamilj väldigt hårt. Av detta kan man dra flera olika slutsatser och komma fram till minst två alternativa handlingsplaner. 1.Avskaffa tomträttsinstrumentet och låt människor lösa sina problem bäst de kan. 2.Gör något åt problemet så fort som möjligt, se över lagstiftningen . För oss socialdemokrater är valet enkelt. Vi vill nämligen öka människors möjlighet att välja den bostad som passar hushållet bäst, och vi anser att alla ska ha rätt till förutsägbara, rimliga hyror och trygghet i sitt boende. Diskussionerna kring tomträtten har pågått . Detta är ingen enkel fråga. Utredningar har gjorts och blivit liggande, inaktuella och har inte tagit hänsyn till berörda tomträttsinnehavare i förhållande till kommunen i tillräcklig utsträckning. Lagstiftningen tillkom ursprungligen för att fler skulle kunna bo bra och i eget hus, också i hyreshus, alltså av bostadssociala skäl. Avtalstiderna varierar i längd men måste utifrån dagens regler vara , men såväl 20 som avtalstid förekommer. Marken stiger på många håll i värde under avtalstidens gång, och när det är dags att omreglera visar det sig att höjningen av tomträttsavgälden, eller hyran, blir oerhört stor och till och med omöjlig att klara av. Tryggheten slås i spillror, och människor kan tvingas flytta. En omöjlig men på sätt och vis ändå möjlig jämförelse är att den som hyr en lägenhet i en hyresfastighet inte förväntas att rakt av betala en stigande hyra i takt med att fastighetens värde ökar. Här finns skyddsregler. Det behövs en ordentlig översyn av tomträttsinstrumentet. känner väldigt många människor att de inte blir lyssnade till och jämför sig med boende i andra kommuner där man har bestämt sig för att arbeta utifrån en annorlunda modell. Det är ingen överdrift att säga att i de 52 kommuner som upplåter mark med tomträtt finns lika många modeller för att hantera denna fråga. Min uppfattning är att detta inte är bra och att tilltron till politiken och jämlikheten inför lagen sviktar rätt eller fel. bör få en sådan utformning att kommunerna kan anpassa avgälderna efter omständigheterna på ett sådant sätt att bostadssociala hänsyn kan tas. Vi behandlar i det här betänkandet motioner som har snarlikt innehåll från tre av fyra borgerliga partier och från oss socialdemokrater. Tyvärr är frågan tydlig nedprioriterad av ansvarig minister likväl som av den borgerliga majoriteten i civilutskottet. text i betänkandet kan utläsas en insikt om problemet och en utförlig argumentation för att någonting måste göras. Någon typ av skyddsregel mot alltför stora avgäldsökningar bör införas, skriver man. Men sedan tar det som vanligt stopp. Vi har en majoritet i den här som för sitt liv inte vill ge vägledning åt regeringen, även om kunskapen finns och även om viljan finns. Lamt nöjer man sig med att utgå ifrån att en översyn kommer att genomföras. Varför inte förtydliga genom att ge regeringen ett uppdrag? Ni håller ju med om problembilden. Detta är passivitet! Även de som äger sitt hus men hyr marken måste kunna känna trygghet i sitt boende. Det är inte rimligt att man i tillämpar en prishöjningsfaktor som fördubblar taxeringsvärdena. Detta är en klockren marknadshyressättning, något som vi alla partier i den här kammaren åtminstone säger att vi inte vill se. Jag yrkar bifall till reservation nr 1. Om vi menar något med social bostadspolitik, med att människor som i , i , i Lambohov och alla deras grannar och övriga i samma situation ska ha verklig valfrihet på bostadsmarknaden, måste vi enligt min mening ta tag i detta, och det måste vi göra . 109 (): Jag instämmer i det som sade, att den socialdemokratiska motionen C406 tror jag att den heter är en mycket viktig motion. Jag kommer också att uppehålla mig vid den och vill inledningsvis yrka bifall till reservationen. Tomträttens betydelse som redskap i bostadspolitiken har minskat, men konsekvenserna för enskilda hyresgäster, bostadsrättshavare och villaägare har ökat. var tomträtten till för att människor skulle kunna bygga hus även om de inte hade råd att köpa marken. har syftet med tomträttsupplåtelser förändrats. är tomträtten mest en boendeform som innebär att kommunerna kan tillgodogöra sig värdestegringen på marken i form av höjd tomträttsavgäld. För den enskilde har tomträtten blivit en otrygg upplåtelseform. Problemet hänger framför allt ihop med den kraftiga prisutveckling som skett när det gäller marken. Avgäldshöjningarna är i många fall mycket stora, och det finns många exempel på höjningar till och med flera vilka medfört att många inte har råd att bo kvar utan tvingas flytta. Detta är inte en rimlig bostadspolitik. Vi har målmedvetet ställt oss bakom bruksvärdessystemet för hyresrätten med utgångspunkten att människor ska känna sig trygga i sitt boende. Hyresgäster ska inte tvingas lämna sina hem på grund av marknadshyror. Samma synsätt bör gälla i lagstiftningen som rör tomträtter för bostadsändamål. Därför är det nödvändigt att se över tomträttslagstiftningen. Människor som bor med tomträtt måste också kunna ha råd att bo kvar. Det ska gälla boende i såväl småhus som flerfamiljshus. Tomträttsreglerna bör innehålla någon form av generella skyddsregler mot oskäliga avgäldsökningar, vilka på ett enkelt sätt kan göras gällande mot kommuner som ser tomträtter även för bostadsändamål som en inkomstkälla. bör få en sådan utformning att kommunerna kan anpassa avgälderna efter omständigheterna på ett sådant sätt att bostadssociala hänsyn kan tas. Därigenom kommer tomträttsinstitutet att åter kunna bli ett verksamt instrument för de kommuner som väljer att ta sitt bostadsförsörjningsansvar på allvar. Enligt vår mening, som vi delar med Socialdemokraterna här, bör institutet åter utformas som ett bostadspolitiskt instrument med social inriktning. Det finns exempel på kommuner som aktivt jobbar med tomträtten för att bygga hyresrätter och som med sitt markinnehav påverkar att byggkostnaderna minskar genom lägre markpåverkan. Det finns också exempel på kommuner som jobbar aktivt med tomträttsfrågorna så att de boende drabbas i mindre omfattning. Jag vet att till exempel Villaägarna har tittat på detta och gjort en jämförelse mellan och , där är det positiva exemplet. Jag vill med detta avsluta och än en gång framföra min och önskan om en rätt till friköp av historiska arrenden och om fideikommissernas avveckling. 110 (): Betänkandet behandlar motioner om fastighetsrätt. Förutom tomträtter, som vi har hört från de två föregående talarna, behandlar det också lagfartskapning, besiktningsmans ansvar, fastighetsmäkleri, expropriation med mera. Inom de flesta av dessa områden pågår olika utredningar och beredningar inom de olika departementen. En del av dessa utredningar startade under socialdemokratisk regeringstid, men mycket har också initierats . Först vill jag peka på det arbete och den utredning som pågår för att få fram en ny fastighetsmäklarlag, som är planerad till . Att köpa hus eller lägenhet är för den enskilde oftast den största affären man gör i sitt liv, vilket gör att det är viktigt att känna förtroende både som köpare och som säljare för den som mäklar huset eller lägenheten. Många vittnar om de svårigheter man har vid både besiktning och budgivning. Man känner ibland att man inte har koll när man väl går till budgivning. Många mäklare har öppen budgivning, men utredningen har föreslagit att det ska lämnas en förteckning av de olika buden till säljaren och den slutliga köparen. För nästan exakt fokuserade massmedierna mycket på ett par som hade fått sina lagfarter kapade. Lagfartskapning innebär att en lagfart registreras genom en köpehandling med förfalskad namnteckning. Lantmäteriet fick ett uppdrag 2008 och har presenterat ett antal olika förslag. finns förslag till bland annat rutinförändringar. Man kommer också att få fram en eventuell proposition som tar tag i de här delarna. Tomträtten har diskuterats , mycket beroende på att det blivit aktuellt för många när avtalstiderna löpt ut. Tomträtter kunde man se . Tomträtten är en typ av besittningsrätt i ord som infördes i svensk rätt genom lagen om nyttjanderätt till fast egendom . Lagen har sedan ändrats på både . finns bestämmelsen om tomträtt i jordabalken. När det gäller avgäldsreglerna, som ju har varit en av de delar som har diskuterats, har det tagits fram två olika förslag på lagrådsremisser både 1997 och 1998. Och diskuterades avgäldsavgifterna. Därför kan man konstatera att det kanske är precis så som var inne på, att det här har varit ett problem oavsett om det har varit en socialdemokratisk regering eller en borgerlig regering. Tomträtten har ju, som också föregående talare har sagt, sitt ursprung i en social bostadspolitik. Man skulle ha råd att bygga hus utan att behöva köpa marken. finns det i de fall där man har tomträtt mycket få skillnader jämfört med att äga sin mark. Det är kanske det som är ett av bekymren. Varken köpare eller säljare ser skillnaden i att ha sitt hus på ofri mark. De kommuner som har använt sig mest av tomträttsinstitutet har i mycket stora delar varit socialdemokratiskt styrda kommuner. Det gäller till exempel kommun, och ett antal andra kommuner där man har många tomträtter. De kommuner som har lyckats är ofta de där man när avgäldstiden har gått ut har tagit ordentliga diskussioner med tomträttsinnehavarna om hur man ska lösa det, till exempel med friköp eller med avtalstidens längd. Vi bad att göra en uppskattning av hur många som hade sålt och blivit friköpta . Man kan se att antalet tomträtter har minskat drastiskt under , vilket är positivt. Trots detta anser majoriteten i civilutskottet att tomträttsinstitutet bör utredas. Utredningen bör analysera frågan om tomträttsinstitutet i ett vitt perspektiv. talar vi ganska mycket om bostäder och de problem som sig där, men kommunerna har ofta också verksamheter som kontor och annat som ligger på tomträtt. Vi anser att trots att utredningen ska fokusera på bostäder är det viktigt att man tittar på frågan i sin helhet. Utredningen ska titta på möjligheten för tomträttsinnehavare att friköpa egendomen, om det ska finnas skyldighet att erbjuda friköp, vilka regler som ska gälla etcetera. Den bör också ta upp frågan om vem som ska upplåta tomträtt, avgäldsfrågor och köpeskilling vid friköp. Precis som var inne på är det kommunerna som äger frågan. Visst kan man konstatera att många kommuner har misskött tomträttsinstitutet och att tomträttsinnehavare har fått problem när avgifter har höjts extremt mycket. Detta skadar enskilda och tar bort den enskildes möjlighet att beräkna sina bostadskostnader. Trots allt är det kanske viktigt att titta på alla de kommuner som har lyckats göra friköp och på så sätt kommit bort från dessa bekymmer. Det är kanske framför allt avtalsperiodernas längd som har varit ett problem. Avgiftshöjningarna har blivit stora på grund av att avtalstiderna har varit långa. Jag tycker inte att problemet är själva företeelsen tomträtt utan tillämpningen av det regelverk som har varit. Man måste se det som en helhet. Mångfalden av boendeformer är positiv. Det måste också finnas en grundläggande respekt för valda politiker som fattar beslut inom lagens ram. Det är något som vi måste diskutera och titta på när utredningen kommer fram. Vi har haft en bra diskussion inom utskottet när vi har diskuterat tomträttsfrågorna, men vi har också diskuterat det tillsammans med departementet. Det finns i verksamhetsplanen för . I betänkandet säger man från departementet att man kommer att göra utredningen . Slutligen, herr talman, ska jag tala lite om de historiska arrendena. Det är en viktig fråga. Det är framför allt i staten, kyrkan och akademin som de historiska arrendena finns. Jag kommer från ett landskap där vi har många historiska arrenden i form av fideikommiss på godsen. Det är en viktig fråga för de många arrendatorer som finns. Tittar man på den utredning som förekom i förra betänkandedebatten har det skett stora förändringar. Det har även skett förändringar . Man har bland annat minskat antalet fideikommiss. Enligt kartläggning av historiska arrenden var det ca 750 som var kvar. De har minskat ytterligare till dags datum. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. 111 () replik: håller en mycket seriös ton i sina resonemang om det problem som jag har valt att lyfta upp i debatten, nämligen att människor i många fall kommer att ha svårt att klara av hyreshöjningen när avgälderna på tomträtterna räknas om. Jag måste ändå ställa några följdfrågor till . Jag tolkar det som att du tycker att detta kan vara ett problem för de människor som hamnar i besvärliga situationer rent ekonomiskt. De kanske inte har möjlighet att klara av en uppräkning av hyran. Det var ändå lite oklart, och jag skulle därför vilja fråga : Är Moderata samlingspartiets inställning i frågan att vi ska avveckla tomträttsinstitutet eller att det ska bibehållas och utvecklas? säger att har i sin plan , det vill säga efter nästa val, att ta tag i detta och sätta i gång en utredning. Hur kan man vara så säker på att det löftet infrias? Det är trots allt ett allmänt val emellan. Ni har all möjlighet i världen att redan här ge regeringen ett tydligt uppdrag att detta måste utredas och det . Hur förklarar du, , att du hänger upp dig på ett årtal som är ganska irrelevant i sammanhanget? 112 () replik: Jag börjar med fråga om hur vi ställer oss till tomträttsinstitutet totalt sett. Jag tycker att man ska skilja på bostäder och verksamheter. I de fall där man har verksamheter på tomträtt, vilket många kommuner har, har man inte några större bekymmer med det. Det löper på bra. I den kartläggning vi själva har gjort genom att ringa runt till ett antal kommuner och i RUT:s utredning ser man att det inte är där bekymren finns, utan de finns på bostadssidan. Det är till mycket stor del beroende på att skillnaderna mellan äganderätt och tomträtt har blivit små. I vissa lägen har säljare inte på ett seriöst sätt informerat den som köper att det är tomträtt man köper. När avgäldstiden sedan går ut har man svårt att överblicka vad det får för konsekvenser. Jag har svårt att se att man kan ta bort tomträttsinstitutet totalt. Däremot får man nog reglera det vad det gäller bostäder på ett sätt som gör att man kan använda det till som det var tänkt från början, alltså för att få en social bostadspolitik. De frågorna får utredningen besvara. Hur kan vi lita på att det kommer en utredning ? Det är det besked vi har fått. Vi förutsätter att även om det går så illa att det blir maktskifte finns det intresse här i kammaren för att det blir en utredning , oavsett om det blir före eller efter september. 113 () replik: Jag tackar för svaren, . När jag för sedan hade en interpellationsdebatt med ansvarig minister i frågan, moderaten , tyckte jag att hon uttryckte en viss skepsis mot att tomträttsinstitutet som verktyg för kommunen skulle finnas kvar framöver. Men jag litar naturligtvis på vad säger om att Moderata samlingspartiet menar att detta är ett verktyg som ska ses över och moderniseras för att kommunerna ska ha ytterligare en möjlighet att ta bostadssocial hänsyn när man planerar för bostäder åt sina invånare. Jag är glad över att jag fick detta besked. Jag avslutar min replik med att ställa ytterligare en fråga till . Vi har tidigare i debatterna hört att det tar en del ekonomi i anspråk att tillsätta utredningar. Man har dessutom svårt att hinna med alla angelägna frågor som skulle behöva ses över. En utredare som tittar på en helt annan fråga, nämligen privatiseringen av trafikförsäkringen, har återigen begärt förlängd tid. Vi har föreslagit att den utredningen ska läggas ned. Jag vill höra vad säger om förslaget att lägga ned utredningen om trafikförsäkringen och på det sättet skapa utrymme för att utreda en betydligt mer angelägen fråga. 114 () replik: Jag börjar med huruvida man även ska ha rätt till . Jag tror på en mångfald och på att man från kommunernas sida ska ha olika möjligheter till en väl fungerande bostadsmarknad. En utredning ska naturligtvis vara förutsättningslös. Man ska kunna titta både på möjligheten att utveckla tomträttsinstitutet och på hur det fungerar om man avvecklar det. Många kommuner har ju avvecklat det fullständigt. Man har sett att det inte har funnits möjlighet att få det att fungera. Min egen kommun hade många tomträtter för bara fem , men har inga kvar eftersom det inte fungerar. Man kanske då måste fråga sig om det verkligen är ett möjligt sätt att reglera bostadsmarknaden i kommunerna. Trafikförsäkringen tänker jag inte ha någon uppfattning om. Jag förutsätter att man, om man har tillsatt en utredning, har funnit att det finns ett behov och att man ska göra utredningen även med förlängningen. Jag tycker att det finns många frågar, bland annat tomträttsfrågan och överförmynderifrågan, som är väl så viktiga. Men det gäller ju att hitta en prioritering. Den tänker jag inte göra här i kammaren . 115 (): I dagens debatt om fastighetsrätt har vi ungefär 25 motioner av olika karaktär. En av dessa berör köp av fastighet, tomträtt och bostadsrätt. Där vill motionären att en budgivare ska vara bunden vid sitt bud i . Syftet är att skapa en stabilare marknad. Syftet är gott men i mina ögon förfelat. I några länder har man ångerrätt när man har köpt en fastighet. Jag hoppas att vi aldrig kommer dithän. Vad har då det med motionsförslaget att göra? Jo, om man ställer krav på ett bindande muntligt bud, ökar risken för att även andra delar i lagen kommer upp till behandling och att man för att balansera styrkan mellan köpare och säljare kan anse att det ska det finnas en ångerrätt när man har skrivit under köpekontraktet. är det så att enbart skriftliga avtal gäller för fastighetsköp, och den ordningen vill jag ha även framöver. I en annan motion, om fel i fastighet, finns önskemål dels om kortare preskriptionstid, dels om att säljaren ska göra en besiktning. Även här finns det en väl fungerande lagstiftning som jag som fastighetsmäklare har fått gå i clinch med vid några enstaka tillfällen. Det är klokt att det är köparen som får ansvara för besiktningen utifrån sina egna kunskaper och behov. Säljaren har en upplysningsplikt som till viss del delas med mäklaren. I det fall man uppger de fel och brister, rådighetsinskränkningar med mera som man känner till, uppstår sällan eller aldrig några problem. Jag ser inte heller här några starka skäl för en lagändring. Kravet på att alla som deltar i en budgivning i efterhand ska ha rätt att få del av en budgivningslista kan jag inte riktigt förstå nyttan av. Det viktigaste är att köparen får informationen. De övriga hade ju ändå inte varit beredda att betala lika mycket som den slutlige köparen och då är det ju ointressant att veta vilka de övriga budgivarna är. En annan motion avser besiktningsmannens ansvar, och det finns önskemål om standardisering och enhetliga regler. Enligt min bedömning är inte heller detta ett särskilt stort problem . Däremot är det betydligt vanligare att köpare hoppar av en affär på grund av att de inte kan tolka det som besiktningsmännen har skrivit eller vad de säger. Det kan vara svårt att ta till sig att en fastighet är en begagnad vara, där det alltid finns fel och brister på grund av ålder utan att det för den skull är några allvarliga fel. Det finns en viss likhet med oss människor. Lagfartskapningar är en påfrestande historia för dem som drabbas. Det är få som är berörda, men för dem är det en otrevlig upplevelse. Det finns förslag från som behandlas inom och förhoppningsvis kommer att mynna ut i en skärpt kontroll i lagfartsprocessen.