prot · GW09131 · 2009-06-12 00:00:00 — När det gäller försvarsbesluten låter det när man läser era reservationer som att det är helt nytt att oppositionen inte är med i arbetet med att utforma försvarspropositionerna. Vi har inte suttit i utvisningsbåset, men vi har suttit på läktaren och haft vår hand utsträckt i flera försvarsbeslut. Vi har inte varit med i behandlingen av det. Vi kan ta beslutet som gällde , där ni socialdemokrater kohandlade. Medan debatten pågick här inne i kammaren hade ni kohandel ute i korridorerna med och . Så gick försvarsbesluten till tidigare. Jag kan alltså inte svara ja eller nej. Om vi hade haft en diskussion med Socialdemokraterna precis som har betonat tidigare när jag har tyckt synd om honom för att han inte får vara med utan sitter i utvisningsbåset och surar hade vi säkert kunnat komma fram till en överenskommelse också. Men det fanns ingen diskussion, och därför blev det reservationer från oss om förbandsnedläggningarna. 7 () replik: Svaret är alltså att inte har varit för en insatsorganisation, utan i stället skulle man behålla invasionsförsvaret. Svaret är då också att man ville behålla samtliga de förband som fanns tidigare. Jag tolkar det som att ni inte har varit med om den förändringen av det svenska försvaret. Det är min tolkning av svaret. Jag trodde att du skulle kunna svara ett mycket enkelt ja eller nej på de frågorna, som det är viktigt att reda ut. Det handlar faktiskt om framtid. Jag vill också notera när vi är inne på detta med förband att om man läser på s. 12 i försvarspropositionen står det och sedan en mening: Inga nedläggningar av organisationsenheter inom grundorganisationen sker under innevarande period. Det är alltså till . Då är min fråga: Är det här en politiskt taktisk bedömning därför att det är valrörelse 2010? Eller vad är det som ligger till grund för den här skrivningen eftersom den är så kort? Det är viktigt för oss att få ett svar. Är det så att man redan nu planerar för nedläggning av grundorganisationen men att man ska försöka gömma det för väljarna ? Det kanske jag också kan få ett svar på. Eller blir det ett jaså-svar som på de andra frågorna, ? 8 () replik: Det måste vara utskottsordförandens rätt att ge betyg på svaren. Jag tänker inte göra det, men jag förklarar hur försvarsbesluten har gått till, innan hamnade i utskottet. Då var det ingen överenskommelse och inga diskussioner med oss i oppositionen. Vi satt här inne och diskuterade framtidens försvarspolitik medan dina partikolleger fanns ute i korridoren och kohandlade med andra partier för att lyckas få majoritet för sina förslag. Så gick det till . Det går alltså inte att svara ja eller nej när man ska göra en sådan historieskrivning. Än en gång: Jag påstår inte att alla förbanden hade varit kvar. Men vi tvingades reservera oss mot nedläggningarna när det inte förekom någon diskussion. Jag beklagar att det inte var någon diskussion och att ni redan då tydde er till partier som ville spara jättemycket, till och med halvera försvarsbudgeten. Det fanns partier som knappt ville ha något försvar alls, utan det skulle vara ett miljöinriktat försvar, som det hette . har era samarbetskamrater sansat sig lite grann. Det skulle vara förmätet av mig att säga vad partiledarna har för tanke när de sitter och utformar det som refererar till, att under innevarande period ska det inte ske några förbandsnedläggningar. Det var ett rakt besked och ett bra besked, som lugnade många försvarsanställda runt om i landet. De hade under Socialdemokraternas sett det ständiga hotet: Är det vi som är på listan? Dödslistan, kallades den. Man åkte runt i en dödspatrull det är ett fult namn, men så hette den. Man åkte runt till förband och dök upp på olika ställen, där det alltid blev oro: Är de här nu? Är det vi som ska drabbas den här gången? Så gick det till . Jag vet inte alls vad som händer efter valet. Dessutom är jag inte kandidat till efter 2010, så det skulle vara förmätet av mig att tycka någonting om vad de ska göra. Jag tänker inte bli den typen av politiker som tycker när jag inte kan delta. 9 () replik: står väl mer i oppositionsbåset än i majoritetsbåset, precis som sade. Han ägnade även av sitt tal åt andra partier än regeringen. Det säger en hel del om den rädsla som finns inom regeringspartierna för den egna politiken. Man vågar inte ta fram den det är lättare att skjuta på någon annan. Då kommer jag till sakfrågan. lyckades inte svara på den förra frågan, och vi får se om han lyckas bättre . har en extremt hög beredskap , och då är min fråga: Vilken hotbild ser som motiverar denna höga beredskap jämfört med tidigare? Sedan raljerar väldigt mycket om förbandsnedläggningarna. Det hänger ihop med den första frågan jag ställde. För är det väldigt viktigt att vara verksam och operativ utifrån den hotbild som finns , och då blir min andra fråga: Ser en hotbild mot som motiverar den ökade beredskapen? 10 () replik: Hotbilden diskuterade vi i försvarsdebatten också. De resurser som vi nu har är anpassade efter den hotbild vi har. Jag tycker att det är ett bra förslag som täcker det här, även efter diskussionen om , som kom till lite sent inför inriktningspropositionen. Men de resurser vi lägger stämmer bra med hotbilden. Det är vår tolkning av det här. Jag vet att den tolkningen inte stämmer överens med , som har en helt annan syn på många av de här frågorna. skulle man vilja vara en liten råtta och sitta i ett hörn och lyssna när det röda laget diskuterar försvarspolitik, eftersom synen skiljer sig enormt mellan er. Ni lyckades inte heller prestera någon gemensam motion, utan det blev en gemensam reservation, som ni skröt om. Men då har ni suttit i båset rätt länge och inte alls varit med i racet, utan tiden har gått. Det här med rädsla: Jag har aldrig känt mig så trygg under mina här i som jag gör med det försvarsbeslut som vi har här. Jag är mycket trygg, och jag tycker att det är mycket bra. Jag har berättat om hemvärnet och flera saker i propositionen och i betänkandet, och jag känner mig oerhört trygg med det här betydligt tryggare än jag gör när man kohandlar i korridoren medan debatten pågår. 11 () replik: svar på min fråga var att vi har resurserna utifrån den hotbild vi har. Det finns bara en tolkning av det, och det är att hotbilden har förvärrats. Eftersom du har en högre beredskap en extremt hög beredskap jämfört med har hotbilden förvärrats. Då är min fråga: Kan du motivera den nya hotbilden? Du verkar vara rätt ensam om detta. Vill du gå tillbaka till ett invasionsförsvar, ? Vi har ett insatsförsvar där vi ska försöka verka på den internationella arenan, och om detta är vi helt överens. Men talar om att resurserna motsvarar hotbilden. Eftersom beredskapen är extremt hög måste det enligt syn på detta innebära att har fått en ökad hotbild. Jag vill att du förklarar den hotbilden och var den kommer ifrån. 12 () replik: Exakt den här diskussionen hade vi också. Det är som att använda karbonpapper. Jag och vi vill inte gå tillbaka till invasionsförsvar. Vi vill ha ett bra insatsförsvar. Vi har det i det förslag som ligger. Det blir betydligt bättre med det förslag som vi nu ska klubba . Detta är ett klart framsteg när det gäller att använda våra resurser. Jag vet att inte har den inställningen på de flesta områden, men sedan har ni tvingats skriva gemensamma reservationer. Skulle man skärskåda de ord som finns där skulle det nog bli tveksamt var har stått. I politik är allting möjligt. För att få in i det röda laget måste man nog vara ganska vid i sina tänkanden och tyckanden. Men det har ni lyckats med här. Att vi skulle vilja gå tillbaka till ett invasionsförsvar är bara nonsens. Detta är en mycket bra inriktning på ett insatsförsvar. 13 () replik: gör en lång historisk exposé om hemvärnet från 120 000 till någonting som ska komma i antal. På min fråga kan han inte svara ja eller nej, utan han ska få tillfälle att vara konkret när det gäller hemvärnets framtid. finns det ca 35 000 inom hemvärnet. Det förslag som och hans regeringskamrater lägger fram innebär ett hemvärn som kan omfatta kanske 22 000, och det kan vara kanske 15 000 något annat år. Man gör en lång historisk exposé från 120 000 till 35 000 och talar om hur vi har dragit ned på hemvärnet. Hur tänker utveckla och stärka hemvärnet ? Jag skulle vilja ha besked om vilka åtgärder han vill vidta för att antalet hemvärnstimmar ska öka i den frivilligorganisation som hemvärnet är. Vad tänker ni göra för att hemvärnet ska finnas närvarande i hela landet? Vi är alla i denna kammare under debattdagar som denna hemvärnskramare medan hemvärnet sakta men säkert försvinner från ort till ort, minskar i antal och får förkortad utbildning. Jag kan se att det framtidens hemvärn som regeringen vill ha kommer att spela en mycket mindre roll än vad det har gjort . Hur ser framtidsvision för hemvärnet ut? 14 () replik: Jag instämmer i rikshemvärnschefens ord och hoppas på att de är riktiga: Strålande tider! Jag förstår att de andra partierna inte vill diskutera hemvärn, men jag tar chansen här. Det finns en röd motion som behandlas i dagens betänkande. Där står: Bilden som många har av hemvärnet överensstämmer inte med verkligheten. Hemvärnet är inga löjliga gubbar eller tanter som bara kokar ärtsoppa eller leker med bössor utan välutbildade unga män och kvinnor som kan skydda samhället vid svåra påfrestningar. Uppgifterna har förändrats och moderniserats avsevärt sedan dagar. Sedan skriver man: är hemvärnets framtid. Antalet soldater halveras och så vidare. Regeringen ser inte hemvärnet som den försäkring det är. Jag vet inte var informationen kommer ifrån. Det är inte den verklighet som är. Hemvärnet har stärkts och kommer att stärkas med det förslag som ligger . var inne på siffror. Många av oss trodde att 35 000 var den siffra som gällde. Men när vi tog fram siffror via rikshemvärnschefen var det 13 200 som gjorde sina kontraktstimmar. Den var en överraskning i varje fall för mig att den siffran var så låg som 13 200. Vi ska höja den till 22 000. När de diskuterar det ute på utbildningsgrupper här i landet är de lite oroliga för om vi klarar 22 000. Det är ett stort hopp att få så många som ska göra sina timmar. De har redan skissat på detta och tänker dra i gång det väldigt snabbt . Man ska utveckla de 40 hemvärnsbataljonerna med bland annat materiel. Man kommer att gå över till KFÖ-system, det vill säga med krigsförbandsövningar som man tidigare hade inom det övriga försvaret. Man ska reformera ersättningssystemet och ha mer attraktiv övningsverksamhet. Allt detta är man beredd att starta. Det hette inom gammal svensk pilsnerfilm: Strålande tider, härliga tider! Det tror jag också gäller för hemvärnet. 15 () replik: Jag hör inte till pilsnerfilmsgenerationen. När det gäller hemvärnet är jag uppdaterad i hur det ser ut här och . Jag hade i mitt liv sysslat med hemvärnet förrän jag började i försvarsutskottet. Jag vet vilken kvalificerad organisation det är. Det vet samtliga riksdagsledamöter och även många människor ute i samhället. Är beredd att ge hemvärnet en mer självständig ställning inom det svenska försvaret? Är ni beredda att sluta med att låta det vara ett dragspel i Försvarsmaktens budget och i stället låta det få goda planeringsförutsättningar med en egen rambudget som det självt styr och planerar utifrån så att det inte som tidigare blir offer för drastiska nedskärningar som det inte alls självt kan påverka? Jag vill veta: Vad tänker ni göra för att säkra hemvärnets närvaro i hela landet? är precis lika väl medveten som jag om att det är väldigt dåligt med närvaron i och i våra trakter när det gäller hemvärnet. Vi ser inga tendenser till att närvaron har möjlighet att öka. Vad tänker man göra för att stärka och utveckla hemvärnet i hela landet? 16 () replik: Den dragspelseffekt som man har drabbats av när s och även ni hade folk i Försvarsdepartementet har upphört, hoppas jag. Det är nu klara besked om ny materiel och nya system att öva. Man har redan skissat på detta, som jag noterat tidigare. Man vill komma i gång med en snabbstart . Det tror jag på. När ledningen är så positiv talar mycket gott för att det ska komma i gång. Det ska vara 40 hemvärnsbataljoner i landet, som jag var inne på. På utbildningsgrupperna är man orolig för rekryteringen precis som i övrigt. Kampen om fritiden är hård mellan idrott och frivilligorganisationer i övrigt. Den kampen måste också hemvärnet komma in i. Det är inte lätt att kanske ens komma upp i 22 000. Men det är ett djärvt mål. När rikshemvärnschefen säger att det är strålande tider tror jag på det. Med ny materiel, reformerat ersättningssystem och attraktivare övningsverksamhet tror jag att hemvärnet i går ljusa tider till mötes. Det är kanske det ljusaste besked som hemvärnet har fått på mycket . Dragspelstiden är slut. Alliansregeringen för detta. 17 (): En gång i tiden handlade försvaret om att bygga murar och gräva vallgravar. Det var länge sedan. finns insikten brett att ensam inte är stark. Det gäller att samverka och bygga broar för säkerhet och för hållbar utveckling. Försvaret ska inriktas så att det främjar våra utrikespolitiska och säkerhetspolitiska intressen. Förvaret ska främja frihet och försoning. Det finns en insikt om att världen förändrats och kommer att fortsätta att göra det. Den svenska säkerhetspolitiska linjen ligger fast. Den syftar till att bevara fred och självständighet för vårt land, bidra till stabilitet och säkerhet samt stärka internationell fred och säkerhet. är militärt alliansfritt. Här finns en bred samsyn i både utrikes- och försvarsutskotten, här i kammaren och jag tror också hos svenska folket. Beslut om militära insatser ska fattas självständigt här i kammaren. Men eftersom världen har förändrats finns det också en insikt om att om det händer någonting i vår närmiljö, om det händer våra grannar något, kommer vi inte att stillatigande se på. Så ser världen ut , och det är också en viktig markering. Försvarets framtida inriktning innebär en fortsatt förändring. Det finns en bred och stark grund för den förändringsinriktningen i Försvarsberedningen och i den kommande . Det finns en bred samsyn om att fortsätta att förändra från det gamla invasionsförsvaret till ett insatsförsvar. Det är en förändring som ska ske med varsamhet och med en insikt om vikten av att om olyckan är framme kunna skala upp och göra mer. Det finns en insikt om att det finns ett bredare säkerhetspolitiskt perspektiv som måste tas hänsyn till. Hoten ser annorlunda ut , och de kommer att se annorlunda ut också . Det ska finnas en insikt om att vår globaliserade värld kräver närvaro inte bara här hemma utan också där ute. Vår fred, frihet och säkerhet hänger intimt samman med hur världen runt omkring oss ser ut. Därför måste vi också hitta nya vägar när vi möter hoten där ute. Jag tycker att det är viktigt att också se de resolutioner som FN antagit och som vi ofta brukar lyfta fram i den här kammaren som viktiga nycklar för att möta hoten och nå försoning, frihet och fred. Det gäller resolution om kvinnors medverkan, resolution om sexuellt våld, som är ett hot mot frihet, försoning och fred som måste tas på allvar, och resolution om barnens situation. Vår förmåga och vår säkerhet hänger intimt samman med samverkan. Det har tidigare talats om samverkan i . Det är ett intressant och viktigt steg som tas. Det gäller också samverkan i och samverkan med Nato. Vi har ingen beröringsångest. När man lyssnar på debatten låter det som om det finns en beröringsångest hos vissa. Vi vill samarbeta för resultat. Vi vill samarbeta med andra för att stötta FN:s insatser där ute i världen. Vi gör det i , vi har gjort det i och vi gör det i . Vi har en lång tradition på det området. Vi måste se att ska vi kunna göra någon skillnad där ute krävs det samverkan även om det innebär att vi övar här hemma tillsammans med andra och inte bara utanför landets gränser. Ytterst handlar försvaret om en gemensam försäkring för oss i . Det betänkande som behandlas innebär ett nytt mål . Det innebär att vi ska hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen samt förebygga och hantera konflikter och krig. Vi ska skydda samhället och dess funktionalitet genom stöd till civila myndigheter. Jag uppfattar att det i stora drag finns en bred samsyn om detta. När vi gör den här utvecklingen handlar det om att använda resurser effektivt. En del i den förändring som görs handlar om att skapa närhet mellan försvaret och skyddet ute i vardagen. Det handlar om satsningar på de nationella skyddsstyrkorna. Vi i tycker att det är viktigt att det i och med den nya inriktningen också ges ett starkare uppdrag med mer uppgifter till de nationella skyddsstyrkorna eller hemvärnet, om ni så vill. Det är en viktig del i den folkliga förankringen av ett nytt försvar. Jag skulle också vilja beröra några av de reservationer som finns. I debatten hörde jag diskussioner om militär och civil samverkan. I mina öron låter det som om man missar en del av verkligheten. Om vi ska kunna göra skillnad där ute är det naturligtvis viktigt att inse att det handlar om att bygga fred, frihet och försoning. Ska vi inte bara klara freden och få stopp på krig utan också bygga frihet och försoning måste vi finnas med i civila insatser. Vi måste bygga rättsstat. Vi måste bygga goda samhällsfunktioner. Det är detta det handlar om när vi satsar på att bygga och stärka polisiära möjligheter och domstolsväsen för att skapa en fungerande stat som gör att människor kan känna trygghet och som gör att man inte löser konflikter med vapen utan löser dem i den här typen av parlamentariska församlingar i demokratisk form. Det är därför som det är viktigt att hitta bra militär och civil samverkan och inte bygga murar däremellan, för då når vi inte fram. Resultat ska räknas. Jag har också noterat bilden av enighet från oppositionen. Jag har försökt läsa i reservationerna och se vad den står för. Jag ser att den står för nej på en rad punkter, men jag ser inte vad den står för i stället. Vad säger den gemensamma oppositionen ja till, om den nu är gemensam, fru talman? Vi behöver en försvarsinriktning och ett försvarsbeslut som är robust, och därför yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande. 18 () replik: inledde väldigt bra med att prata om att bygga broar och om samverkan, frihet och försoning. Det är vackra ord. Sedan var hon inne på civil och militär samverkan. Jag håller med till . Det är det som är själva grejen, vilket jag själv förde fram, men problemet är att har för lite civilt. När det gäller de extra personer, jag tror att det är 150, som skickas till är det för få civila i förhållande till de militära. Vi är helt överens om att detta måste stärkas . Sedan säger att om det händer något i vår närhet kommer vi inte att sitta still. Det har Försvarsberedningen sagt, och vi är överens. Men jag vill veta vad lägger i de orden. Vad innebär det om det skulle hända någonting drastiskt? Anser att ska gå in med militär kapacitet i ett främmande land? Vad står de här orden för? 19 () replik: Det låter bra att ser behovet av militär och civil samverkan. när man hör diskussioner, här eller i andra sammanhang, låter det inte som om det fanns ett sådant intresse. Jag kan bara konstatera att när vi förstärker insatserna i har vi också säkerställt en förstärkt satsning på den civila sidan. Det har varit en viktig signal från den här kammaren att vara med på båda sidor. Men det är klart att ska den civila statsbyggnaden kunna fungera måste det också vara fred. Då måste man också skapa förutsättningar för att få resultat. Därför är det som sagt var två sidor som måste vara närvarande om vi vill göra skillnad där ute. Hur vi ska agera om det händer någonting i vår omgivning, i vår närmiljö om det händer något i till exempel , eller beror lite grann på. Ska vi sända resurser från för att det är en sådan insats som det handlar om? Behöver vi göra speciella insatser i övrigt? Vi har Stoltenbergrapporten, som har varit uppe tidigare i debatten. Där diskuteras verkligen samverkan på den nordiska arenan, och vi pratar om att vi ska ställa upp och göra insatser. diskuteras också insatser för att stötta . Det är naturligtvis en viktig del att kunna vara närvarande. Vi har ingen beröringsångest. Det är klart att det ytterst handlar om följande. Det vore spännande att höra: Om det skulle vara så illa att blev föremål för inbördes strid eller vad det nu skulle kunna vara och de då begärde hjälp, skulle då säga: Nehej, se det vill inte göra! Vi sänder trupp till och vi gör andra insatser, men inte i ! 20 () replik: Man kan svara lite hur man vill på olika frågor, vilket vi fick klart belyst alldeles här! sade att vi säger nej och frågade var vårt ja finns. Det är ett lysande exempel på att du inte kan svara på frågan. Du säger att det beror på vad som händer. Har ingen politik för om det skulle hända någonting drastiskt i ? Står och säger: Vi får se vad som händer? kan säga detta: Vi kommer inte att gå in militärt, men vi kommer definitivt att hjälpa till. Vi har sagt ja till det i Försvarsberedningen. Vi sade ja till solidaritetsdeklarationen. På den punkten råder ingen som helst diskussion om var vi står. Men jag vill att du ska klä i ord, , vad det här betyder, för du svepte över det här ganska brett när du sade att om det händer någonting ska vi vara med. Då blir min konkreta fråga: Om det händer något väldigt drastiskt i om det till exempel skulle bli inbördeskrig, som du själv säger är du beredd att gå in militärt då? Det är ju det som är själva poängen i solidaritetsfrågan eller kan vara det, ska jag säga. Vi i försöker i alla fall dra en politisk slutsats, men det har inte gjort . Jag har en sista fråga med anledning av den övning som pågår i . Säger fortfarande nej till Nato, eller har ni ändrat er utifrån det som du själv pratade om i din inledning, att vi ska ha ökad samverkan, bygga broar och allt det där? Jag ska ställa en konkret fråga: Vad betyder det i Natosammanhang? Är det ett ja eller är det ett nej? 21 () replik: Visst var det spännande att höra att sänder signalen till : Om det blir ett inbördeskrig, om ni frågar, kommer vi inte att ställa upp alls med några militära resurser. Från sida säger vi inte det. Vi är beredda att ställa upp om det är så att det skulle inträffa. Det innebär inte att vi per definition har sagt att det är bara det vi gör, men vi utesluter inte någon del av svensk insats när det gäller att ställa upp om situationen så kräver i vår närmiljö. Vi förhåller oss inte neutrala på det sättet om situationen skulle vara sådan. Innebär samverkan med andra länder i den övning som pågår i att tycker att vi ska vara medlemmar i ? Nej, vi har inte sagt att vi ska vara medlemmar i . Men vi har ingen beröringsångest. Likaväl som vi kan samarbeta och samverka i kan vi samverka i i en övning. Vi vet att en förutsättning för att göra skillnad ute i världen är att vi kan samverka med andra, och då måste vi också vara beredda att öva tillsammans. Och varför skulle vi inte kunna öva i när vi kan öva i andra länder? Den frågan tycker jag borde besvaras. Från vår sida har vi inga problem med detta. För oss är det centralt att den här fattar beslut självständigt och att vi ska kunna väga vilken insats vi vill göra i olika sammanhang. Men vi utesluter inte någon insats. 22 () replik: Jag vill tacka . Hennes tal skulle mycket väl kunna passa i en utrikespolitisk debatt. Det handlade mycket om säkerhetspolitik men ingenting om försvarspolitik. Men det var mycket intressant, och det var många punkter som jag helt ställer upp på: att bygga broar, frihet och försoning samt alliansfrihet. Det gläder mig att är så tydliga i alliansfrihetsfrågan. Det vore klädsamt om ni kanske kunde påverka dem som finns i regeringen. Vi har ju faktiskt en regering som inte är enig i denna viktiga fråga. Detta om säkerhetspolitiken. nämnde nästan ingenting om det vi egentligen debatterar , nämligen försvarspolitiken. Jag har respekt för det.