prot · GW0987 · 2009-03-19 00:00:00 — Några exempel på åtgärder var inne på detta är regeringens uppdrag till dåvarande att utreda beredskapens kostnader och förslag på framtida avgifter, sammanläggningen av och , vilket även pekade på. Arbetet inom dåvarande för att förbättra beredskapen inför en kärnkraftsolycka fortsätter, vilket utskottet framhåller i betänkandet, med full kraft i den nya myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Det är alltså ett stort arbete på gång för att rätta till de brister som fanns när alliansregeringen tog över efter den förra regeringen på detta område. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i försvarsutskottets betänkande och avslag på reservationerna. 111 () replik: Jag fick ett antal frågor av , och jag tycker inte att det är mer än rätt att man går upp och besvarar dem, vilket jag gör . Vad gäller strålskyddet och gränsvärdena kommer vi mycket riktigt att avstå under omröstningen för vi anser att det är så mycket som har hänt inom detta område och mer och mer blir uppmärksammat kring gränsvärdena och problematiken. Det kommer alltså nya fakta, och det är inte alls samstämmigt, , som du säger här. Det finns en stor osäkerhet kring detta. Därför har vi också sagt i vårt parti att vi kommer att återkomma och presentera våra förslag när det gäller detta. Därför väljer vi nu att inte bifalla motionerna eller reservationerna, och vi kommer inte att vara med vid omröstningen på det sättet. Det är en markering från vår sida. Det händer mycket, och det finns en oro. Vad gäller kärnsäkerheten som sådan har det hänt en del. Det är rätt, ! Men vi saknar regeringens samlade åtgärdsprogram. Det kommer lite här och lite där. Min fråga blir väl egentligen till dig: Vad sade ni själva innan valet här i kammaren gällande de här frågorna? har ju kommit och visat på brister 2007, men vad sade ni själva när ni satt i opposition? Det är väl inte fel att man om det kommer en rapport uppmärksammar det och kräver att ett svar ska finnas och helst ett samlat sådant? Sedan ska man så klart inte säga att det som redovisas är dåligt, men vi saknar det samlade greppet, och det är det vi efterlyser. Sedan måste jag ändå gå in på detta eftersom ni ju har varit kända kärnkraftsmotståndare i . Vi har byggt upp och projekterar för ett slutförvar av det befintliga kärnkraftsavfallet. Stoppar man den delen, eller hur ska man lösa det? SKB vet ju inte hur vi ska kunna ta hand om eventuellt nytt avfall från nya kärnkraftverk. 112 () replik: Jag kan först säga vad utskottsskrivelsen som värderar vad den vetenskapliga expertisen internationellt och i har för uppfattning om riskerna med strålningen. Det är ingen borgerlig ståndpunkt, utan det är en vetenskaplig ståndpunkt och en myndighetsståndpunkt. Det som skrivs här efter en redovisning är: Den forskning som har genomförts ger inget vetenskapligt stöd för ett orsakssamband mellan exponering för elektromagnetiska fält och de besvär som drabbar elkänsliga. säger att det visst gör det, för att det har kommit fram ny forskning och så vidare. Det har även och hävdat, men det menar jag inte stämmer. Är det så att Socialdemokraterna nu ifrågasätter svenska myndigheters och internationell expertis uppfattning på detta område kommer vi att få en stor debatt om detta. Vi är överens om det lidande som människor genomgår, och för sjukdomar och besvär ska man få största möjliga hjälp av vår sjukvård. Upplever man att det beror på det här ska det verkligen tas på allvar, och ska vi resonera och forska. Vi är överens om forskning, men vi måste också ha respekt, tycker jag, för den vetenskapliga bedömning som expertisen gör. är inga kärnkraftsvänner. Vi gillar inte kärnkraft, och vi har jobbat stenhårt under många decennier för att få så säker kärnkraft som möjligt och att hitta avvecklingsmöjligheter. Svensk kärnkraft ligger i topp i världen när det gäller att driva säkert. Vi är överens om att det behövs åtgärdsprogram. Regeringen jobbar stenhårt med detta. Jag har vidgått att utskottet hade en beställning som inte är levererad av regeringen. Det kommer en redovisning, och vi får diskutera djupare då. Men det pågår ett stort arbete, och vi jobbar stenhårt med att ha en säker kärnkraft. 113 () replik: Jag kan bara konstatera att det i sin tur säger är att och parlamentet har helt fel. Han ifrågasätter egentligen deras slutsatser om gränsvärdena. Det jag och vi säger är att vi vill återkomma med det här. Det kommer fram så många fakta kring gränsvärdena, och man har faktiskt gått ut och sagt det här i . Då tycker vi att det vore konstigt och fel om inte vi skulle lyssna på detta och åtminstone se om det stämmer eller inte stämmer. Därför kan vi inte ta ställning till och rösta för utskottsförslaget när det finns en sådan osäkerhet. Det är det jag vill ha sagt. Jag tycker att det känns oroväckande att här så pass tydligt säger att både och parlamentet måste ha fel. Jag vet inte om det var så han menade, men jag tolkar det så i alla fall. Sedan säger att inte gillar kärnkraften. Men ni har ju faktiskt gått med på en överenskommelse som gör att ni bryter den gamla ståndpunkt som ni har haft och kan tänka er nya reaktorer. I varje fall har er partiordförande, , sagt det. Stämmer inte detta? Ni kan ju inte säga en sak från partiledarhåll och sedan som ledamot säga en annan sak. Det måste ju finnas en linje för vad man säger från . Jag vet att det här är kontroversiellt ute i centerleden, det hör jag ofta. Det är ju er sak att hantera, men jag tycker ändå att det är konstigt, det säger här : Ni gillar inte kärnkraft, men ändå är ni beredda att öppna för ny kärnkraft och tio nya reaktorer. Då återkommer jag till den fråga jag ställde. Hur hanterar ni avfallet efter den här förlängningen av kärnkraftsepoken? Under de som det har forskats och SKB har varit inblandade har man räknat på den produktion som har funnits fram till nu och den produktion som kommer att finnas så länge de befintliga reaktorerna finns. Men man har definitivt inte räknat med några nya reaktorer, som till och med, med den nya tekniken, kommer att producera dubbelt så mycket. 10 reaktorer blir med den nya tekniken 20 reaktorer, . 114 () replik: Det blir inte alls med nödvändighet 20 stycken. sade också någonting om att vi 2020 måste ha nya kärnkraftverk. Det ligger inte alls i den här uppgörelsen, utan det är en kraftfull satsning på förnybar energi. gillar inte kärnkraft. Vi har precis samma uppfattning. Inga skattepengar in i kärnkraften, säger det här beslutet. Det kommer fram mer el. Vi har ett elöverskott jag ger er rätt som säger detta. Vi tror att när inga pengar går in och vi har elöverskott är det inte alls säkert att vi får se några nya kärnkraftverk, och ingen blir gladare än jag då. Det är samma sak med avfallet. Det måste vi ta om hand på ett säkert sätt med den produktion vi har i de kärnkraftverk som dunkar och går. Hur länge de dunkar vet vi inte riktigt vare sig med er politik eller med vår politik. Vi har inte sett några konkreta förslag än från oppositionen om hur många kärnkraftverk man kan plocka ut nästa mandatperiod, men det ska bli intressant att se dem. Gör man inte det kommer faktiskt samma avfall fram. Vad gäller strålningen ska man ta människors oro på allvar. Många kopplar ihop det här jag vet det men man måste också ha respekt för vetenskapen. Diskussionen kommer att fortsätta. Vi är för forskning. Vi är för att de som har bekymmer ska få bästa möjliga hjälp av sjukvården, men jag noterar att de myndigheter i som har ansvar för det här och den internationella expertis som finns inte hittar dessa samband. Finns de håller jag med. Då behövs det radikala åtgärder, och vi får se när vi träffas nästa gång var vi landar och hur ni uppfattar det då. 115 (): Det här är mitt debutanförande i försvarsutskottet, och det känns lite speciellt. Det känns också lite speciellt att det är frågan om kärnteknisk säkerhet och strålskydd som vi behandlar. Det är nämligen så att jag för väldigt länge sedan, som ung, jobbade på AB Atomenergi, som det hette , i Studsvik. Då hade det inte byggts några kärnkraftverk, men däremot byggde man , , värmekraftverket i , som ju nu är nedlagt. Det är väl ingen tvekan om att kärnkraften är ett effektivt sätt att producera elektricitet i stor mängd. kräver kärnkraften ju en komplicerad teknik som måste kringgärdas av rigorösa säkerhetsåtgärder för att nukleära olyckor ska förebyggas, och andra olyckor också för den delen. Detta gäller så klart också vid våra svenska kärnkraftverk. Säkerhetsåtgärderna har ju också efterhand förbättrats liksom tekniken vid produktionen. Trots detta har det uppmärksammats att ännu mer behöver göras för att kärnkraften ska bli allt säkrare. Bland annat har gjort påtalanden till om att det behövs fler åtgärder för att säkerställa bättre beredskap för att förhindra och kunna hantera konsekvenserna av eventuella olyckor, om sådana trots omfattande säkerhet skulle inträffa ytterligare gånger i vårt land i eller i anslutning till svenska kärnkraftverk. Inriktningsdokumentet Den svenska beredskapen för radiologiska och nukleära olyckor 2015 syftar bland annat till att få till stånd ett samlat agerande mellan ansvariga aktörer på området. Som framgår av framlagd motion utgör granskning en viktig utgångspunkt för det fortsatta säkerhetsarbetet. Det kan också konstateras att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, påbörjade inriktningsarbetet innan revisionen genomfördes. Vissa förändringsbehov har redan identifierats och börjat åtgärdas. Det återstår dock ytterligare arbeten för att komma till rätta med samtliga de säkerhetsbrister som påtalat, men det här arbetet pågår nu för fullt. Jag övergår till lite av det övriga som tas upp i det här betänkandet. Det visas också på riktlinjerna i som ligger till grund för alla typer av effekter, även långtidseffekter. Det anförs dessutom att det pågår översyn av de gällande riktlinjerna för allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält. Sedan bör påpekas att det finns skiljaktigheter mellan en del källor och vad ett mycket stort antal internationella expertorganisationer och strålskyddsmyndigheter i olika länder inklusive WHO uttalar. Regeringen har gett Fas, för arbetsliv och socialvetenskap, i uppdrag att bevaka frågor som rör forskning om elöverkänslighet. Fas rapporterar om kunskapsläget. Av regleringsbrevet för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas, framgår att Formas ska betala ut till SSM för strålskyddsforskning. avsikt är att denna satsning ska pågå för att ge ett tillfälligt men mer intensivt stöd till strålskyddsforskning. Det är flera som har tagit upp samma saker, så jag avslutar mitt anförande här. 116 () replik: Jag kan inte låta bli att begära replik. , du säger som många andra gör, men du var ändå rätt uppriktigt i ditt tal. Du säger att det behöver göras en hel del för att kärnkraften ska bli ännu säkrare. Sedan sätter du punkt där. Men du tycker på något sätt att det är helt okej. Det finns ändå en risk, som jag har presenterat själv. Jag utgår från att du håller med mig om den här riskbedömningen. Ert resonemang bygger på det tekniska och tar bort mänskligheten i diskussionen. De allra flesta kärnkraftsolyckor beror ju på att vi människor är just människor och inte klarar att hantera kärnkraften på ett hundraprocentigt sätt. Det är väldigt svårt att jämföra kärnkraftverk med någon annan verksamhet i samhället, för om det skulle hända någon olycka får det sådana förödande konsekvenser. kommer de facto har redan gjort det att lägga fram papper på att vi kan ersätta den el som vi behöver när kärnkraften så att säga går ut 20202030. Varför vill inte byta fot då, när du åtminstone säger att du accepterar att det är en viss fara med kärnkraftverken och att det behöver göras rätt mycket? Hur kan du ta den risk som det ändå innebär att över huvud taget ha ett kärnkraftverk i vårt samhälle ? 117 () replik: När jag var ung arbetade jag som tekniskt biträde vid AB Atomenergi. Då var det bland forskare och andra mycket diskussioner om de ryska kärnkraftverken. De ansåg att de byggdes alldeles för dåligt. Det har gått fyra decennier , och vi vet att det inträffat en stor olycka i Tjernobyl. Redan då hade man här i landet inställningen att man inte kan bygga så dåliga kärnkraftverk som de ryska. Därför satsade man i på bättre kärnkraftverk. Det är alldeles klart att det gång på gång uppstår en och annan komplikation i detta sammanhang, och det ska naturligtvis tas på stort allvar. Inte minst med hänvisning till vad sagt håller man på att arbeta med detta. Det kommer en redovisning förr eller senare om hur läget är vad gäller de förbättringar som görs utifrån påpekanden. 118 () replik: SKI, tillsynsmyndigheten för säkerhet i svenska kärnkraftverk, säger att man måste ha klart för sig att kärnkraften är en mycket farlig teknik. svarar inte på min fråga. Om man tycker att kärnkraftverken inte är tillräckligt säkra det var vad sade eftersom det måste göras mer för att få dem säkra tar man risken, påstår jag, med en framtida olycka. Det inträffar egentligen . Hur mycket vi vanliga människor får reda på vet jag inte, men det inträffar olyckor precis , med stopp i verksamheten och sådant. Tydligen är beredd att ta den risken, vilket jag inte är. Det är helt uppenbart att vi kan ersätta den kärnkraftsel som går ut med förnybar energi. Vi kan göra det . Dessutom har vi ett elöverskott som gör att vi kan exportera el. Så vad är problemet? Miljösektorn är därtill den sektor som genererar mest arbete av alla sektorer. vet jag att miljösektorn är väldigt bred, men det är där framtidsarbetena finns. Jag är lite förvånad över slutsats när han trots allt medger att det finns en viss fara med kärnkraften. 119 () replik: Det jag i första hand tänkte på när jag uttryckte mig på det sättet var just påpekande. Där håller man på att arbeta med detta. När det gäller de risker vi tar vill jag säga att vi egentligen tar risker med allting, men för kärnkraften har man väldigt stabila insatser och man penetrerar problemen ingående. Det är klart att det finns en risk, men vi får nog leva med det. Det sades att elen ändå skulle räcka, och kanske är det så, men om vi ser till de klimathot som finns är det viktigt att vi kommer bort från kol och olja. Även om vi i vårt land inte har mycket av dem finns de över hela världen, och alla måste inrikta sig på att dra ned på kol- och oljeanvändningen. Från det perspektivet kan man säga att mitt parti ändrat åsikt från tidigare, då man var kärnkraftsmotståndare; jag har dock inte varit det, eftersom jag jobbat på ett ställe där man hanterat sådana saker. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Redogörelse om sänkta socialavgifter Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2008/09:SfU9 Redogörelse om sänkta socialavgifter (redog. 2008/09:RRS9). 120 (): ska vi diskutera redogörelse om sänkta socialavgifter, eller som de själva kallar den Sänkta socialavgifter för vem och till vilket pris? har undersökt vilka effekter en nedsättning av socialavgifter ger. Vad har de kommit fram till när de undersökt detta? Jo, att effekterna på sysselsättningen är obefintliga och dödviktseffekterna är stora. Det betyder att man har satsat på det som ändå skulle ha hänt. Oavsett om vi sänker socialavgifterna för en viss region, en viss företagsgrupp eller en viss åldersgrupp på arbetsmarknaden blir sysselsättningseffekten liten. Det kan, enkelt uttryckt, kosta mer än vad man får ut av sänkningen. Denna kunskap bör vi, herr talman, komplettera med den omvärldsbild som finns . Bruttonationalprodukten låg på . Bruttonationalprodukten låg på . Det är alltså en kraftig nedgång i ekonomin. har 100 000 människor blivit varslade. Enligt var 221 567 personer öppet arbetslösa . Det är 70 470 fler i öppen arbetslöshet än under motsvarande vecka . Ungefär lika många som antalet invånare i hela kommun har gått ut i arbetslöshet. går färre i arbetsmarknadsutbildning än . Alla möjligheter att komma ut ur arbetslösheten försämras. Arbetslösheten bland ungdomar är den näst högsta i hela EU. var 19 000 fler ungdomar inskrivna vid Arbetsförmedlingen än . är det färre som har möjlighet att få ett jobb. färre ungdomar får jobb trots att vi i denna kammare, eller rättare sagt borgarna, beslutat om att sänka socialavgifterna. Två gånger har man gjort det. Trots det är det färre ungdomar som har möjlighet att få jobb. I morse kunde vi, herr talman, höra att det inte kommer att finnas något stimulanspaket för kommunerna och landstingen heller. Jo, för att kommunerna och landstingen har fått sänkta socialavgifter och därmed fått sin del av kakan. Såväl forskning som utvärderingar visar att sysselsättningseffekten med sänkta socialavgifter är mycket liten eller obefintlig. Ändå säger regeringen och majoriteten i denna kammare att det inte blir några ytterligare pengar till kommunerna, till välfärdsjobben skolorna, äldreomsorgen, vården. Det var beskedet som vi, kommunerna och invånarna i alla landets kommuner fick . Men vem har fått de här pengarna? Vem har fått dessa miljarder? Jo, det är stora företag, stora internationella arbetsgivare som har många unga bland sina anställda. Det är de som har belönats utan att någon har ställt motprestationskrav på dem. behöver en rättvis jobbpolitik. har inte råd med en ineffektiv och orättvis jobbpolitik. De nedsatta sociala avgifterna för ungdomar kostar ungefär 900 000 per eventuellt skapat jobb. Hade borgarna valt en annan väg hade det, som påpekar, kanske kostat mindre. Det skulle ha varit billigare, och ungdomar skulle ha kunnat få utbildning och kompetenshöjning och kunnat förbättra sina möjligheter att nå en bredare arbetsmarknad. Men det väljer inte alliansen. Alliansen väljer och föredrar att belöna stora internationella företag i stället för ungdomar. Jag yrkar bifall till vår reservation. I detta anförande instämde , , och (alla s). 121 (): griper återigen arbetslösheten omkring sig i vårt land. Runt om i landet, i många svenska kök, kommer en pappa eller mamma hem , kanske med beskedet att man har blivit av med jobbet, kanske med beskedet att semesterresan man hade hoppats på så länge inte blir av, kanske med beskedet att man måste flytta eller sälja sommarstugan, förändra det man hade hoppats på skulle bli ett bra liv för barnen, helt enkelt därför att man inte längre har någon inkomst och därför att de trygghetssystem som den regering som sitter har gjort sitt bästa för att riva sönder inte garanterar den trygghet som man behöver när man blir utan jobb. Varslen duggar tätt, och uppsägningarna kommer i varslens spår. De som syns, de som vi får läsa om i tidningarna, de som det talas om paket för, paket som dock sällan kommer, de synliga varslen och uppsägningarna i den manliga industrin det är illa nog att dessa kommer, men också illa att så många människor går från timanställningar och vikariat och lämnar den kvinnodominerade offentliga sektorn utan att det märks, utan att det ens diskuteras några krispaket för att hjälpa de kvinnor och män som sägs upp, som inte får några förlängda vikariat eller som inte får fortsätta sin timanställning i den offentliga sektorn eller på bemanningsföretag. Där antyder inte ens regeringen några nya pengar. Just nu försöker man annars låtsas att det kommer lite nya pengar till lite av varje, även om vi aldrig ser några egentliga resultat. I det här läget finns det oerhörda utmaningar som politiken ställs inför, utmaningar som jag inte tror att den här regeringen ens försöker möta. talade om att vi inte kan göra någonting för att mildra krisen. Det är ingen idé. Försöker man så ruinerar man statsfinanserna, påstås det. Det är en så djup lågkonjunktur att det inte är möjligt att möta den med offensiv politik. Vi har från oppositionens partier i olika format presenterat en politik som skulle kunna göra saker och ting annorlunda, som med betydligt kraftfullare insatser skulle försöka åstadkomma åtminstone den stimulans som politiken och samhället kan bidra med i de här sammanhangen. Det handlar om arbetsmarknadspolitik, utbildning, omskolning och anställningar. Vad är det som säger att man bara kan lita på att någon annan ska skaffa jobb när det saknas anställda i den offentliga sektorn, när det saknas anställda sjuksköterskor, lärare och andra som skulle kunna bidra till att bygga välfärden? Vem är det som då har sagt och bestämt att det enda vi kan göra som politiker är att säga att man ska skapa förutsättningar för att någon annan, nämligen det privata näringslivet, ska skapa arbeten? Det är fullt möjligt att använda de pengar som annars går ut i passiva bidrag socialbidrag, a-kassa och annat för att i stället skapa offentliga anställningar. Det här är inte en allmän arbetsmarknadspolitisk debatt. Men den fonden tror jag att man måste ha med sig när man ser på det som regeringen nu gör när det gäller de sänkta socialavgifterna. I det här läget, när de här utmaningarna står framför oss, väljer regeringen att fortsätta att gödsla med skattebetalarnas pengar till företag som inte behöver dem. Det är ett slöseri med skattepengar som pågår. Det är ett slöseri som innebär att man underminerar de gemensamma välfärdssystem som generationer har kämpat för att bygga upp i landet. Socialavgifterna går trots allt någonstans. De pengarna används till de trygghetssystem som borde finnas där när människor behöver dem, men som skärs ned, rivs sönder och förstörs. Det här är mina ord. De kan formuleras i politiker- eller byråkratprosa också om man vill. citeras i dagens betänkande på följande sätt: övergripande bedömning är att nedsättningen av socialavgifterna i framför allt två av de studerade fallen inte förefaller vara en effektiv åtgärd för att påverka sysselsättningen. Det är slöseri med skattepengar, på ren svenska. Man slänger ut pengar på någonting som inte ens funkar. På ett annat ställe, som nämndes av tidigare, skriver man: Varje skapat arbetstillfälle kostar brutto ca . Förstår ni vad det betyder? Det är en anställd till priset av tre! Är det smart använda pengar? Vår bedömning är att det inte är det. Vår bedömning från oppositionspartierna är att det här är illa använda skattepengar. Vi tycker att man ska se på skattepengarna som mer värdefulla än så. Man ska se på skattepengar som någonting som ska användas för gemensam välfärd och för att man ska kunna få människor i arbete, inte kastas ut i det slöseri som pågår. Väl medveten om att jag inte har uppfyllt min talartid, men med förhoppning om att kunna spara den till kommande tillfällen, yrkar jag bifall till den reservation som finns i betänkandet. 122 (): Rapporten är tydlig och visar på stora kostnader för varje nytt jobb en ungdom fått via den här åtgärden. Det har de föregående talarna beskrivit mycket väl. för varje skapat arbetstillfälle det är nästan i klass med bonuspolitik. Skillnaden är att det inte är ungdomarna som får dessa pengar. skriver: Enligt bedömning leder nedsättningen av sociala avgifter för ungdomar som fyllt 18 men inte 25 till begränsade sysselsättningseffekter och höga dödviktseffekter. Det kan diskuteras om det är rimligt att utnyttja en åtgärd där varje nyskapat arbetstillfälle beräknas kosta brutto. Den låga effektiviteten avspeglar sig också i att mer än hälften av nedsättningen hamnar hos grupper som redan har ett arbete. Sedan denna revisionsrapport gjordes har regeringen ändrat reglerna och gjort så att även arbetsgivarna för 26-åringar kan få sänkta avgifter, trots den dåliga effekten och de miljarder som åtgärden kostar. föreslår också att man skyndsamt ska utvärdera den här nedsättningen av socialavgifter. Och det är just vad vi i den rödgröna samlade oppositionen föreslår. Men de moderatledda partierna i majoriteten avstyrker vår gemensamma motion om uppföljning och utvärdering av sysselsättningseffekterna och vill i stället bara lägga redogörelsen till handlingarna. Men syftet med granskningen var ju främst att analysera om nedsättningen är ett effektivt medel, och föreslår att det ska göras ytterligare.