prot · GW0978 · 2009-02-26 00:00:00 — Vi måste naturligtvis se möjligheterna i till exempel jobb- och utvecklingsgarantins fas tre, men jag skulle vilja rikta en uppmaning inte bara till oss som befinner oss här i den här kammaren, utan brett ut i samhället, att vi ska hjälpas åt att lyfta de människor som befinner sig i utanförskapet. Det är nämligen ett samhällsproblem, och vi kan alla som medmänniskor bidra på olika sätt, om inte annat med en uppmuntrande ton. Men det ska ske tillsammans med åtgärder. Det vore eländigt om de människor som står allra längst från arbetsmarknaden kommer ännu längre från den, så jag önskar lycka till och tackar för svaret. 49 Arbetsmarknadsminister (): Jag vill poängtera några saker ytterligare. Vi har i budget lagt ytterligare nästan 1 miljard för lönebidragsanställningar och anställningar genom . Därtill har vi fördubblat nedsättningen av arbetsgivaravgifterna genom nystartsjobben. Det syftar ju till att möjliggöra för just de här grupperna att ha en väg tillbaka till ett ordinarie arbete i någon form. Det måste också vara målet. Därför är det väldigt viktigt att komma ihåg att man även i den tredje fasen i jobb- och utvecklingsgarantin ska ha löpande kontakter med Arbetsförmedlingen för att få den hjälp som man är berättigad till. Det är också viktigt att påpeka det brukar jag göra på de här träffarna på arbetsförmedlingarna att det är viktigt att ha goda relationer till de fackliga parterna, så att man också hittar konstruktiva och bra lösningar i den delen. 50 (): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Det gäller kultur och jämställdhet. Jag har läst den statliga och finner till min besvikelse inget ordentligt avsnitt som tar upp jämställdheten i kulturen. Det finns avsnitt om kultur och hälsa, kultur och miljö, kultur och utbildning. Jag hade gärna sett ett avsnitt om jämställdheten i utredningen. Jag förstår att statsrådet inte är ansvarigt för själva utredningen, men desto viktigare är det då att man i den fortsatta beredningen av den här utredningen lyfter in jämställdhetsfrågorna. Jag har massor med idéer som jag gärna vid lämpligt tillfälle skulle vilja förmedla till statsrådet, eftersom jag har skrivit en rapport om det här för Liberala kvinnor. Men jag vill först höra om statsrådet är beredd att tänka mer på jämställdhetsfrågorna när det gäller kulturen. 51 Kulturminister (): Det är glädjande att har fått det genomslag den har fått. Den debatteras överallt, inte bara i medierna utan på många andra håll. Viss begränsning måste man ju ha. Jämställdhetsfrågorna är förvisso viktiga. Där är och jag överens. Men det är kanske ändå inte riktigt en fråga för för att se hur man ska fördela ansvaret mellan myndigheter och bland stat, region och kommuner bäst. Däremot har , , , och många andra i uppdrag att bevaka just jämställdhetsfrågorna. Därför var det glädjande med den rapport som kom tror jag från som visar att det har skett en markant förbättring för kvinnornas del, inte minst när det gäller chefstillsättningar på scenkonstsidan. Det finns mycket kvar att göra, inte minst inom musikområdet där det är som mest skevt, tror jag. 52 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Då hoppas jag att den nya rapporten, som jag tydligen inte har haft möjlighet att läsa, kommer att resultera i en proposition där jämställdhetsfrågorna får ett stort inflytande. Precis som statsrådet påpekar är det lite så att där det finns resurser finns det män. Det gäller alltså att omfördela resurserna. Det är ju väldigt ojämställt. På författarområdet ser det riktigt bra ut. Vi har många duktiga kvinnliga författare. Men ta ett område inom musiken, inom orkesterverksamheten och framför allt när det gäller dirigenter och se hur många kvinnliga dirigenter vi har. Jag menar inte att man kan gå in direkt och styra detta, men det finns väldigt mycket man kan göra för att stötta kvinnor att våga gå in i sådana mansdominerade områden. Så jag ser fram emot en riktigt bra proposition från statsrådet . 53 Kulturminister (): En särskild proposition på jämställdhetsområdet kan jag inte utlova. Däremot är jämställdhetsfrågorna jämte mångfaldsfrågor, och barnperspektivet inte minst, noga angivna i instruktioner till myndigheterna liksom i regleringsbrev. Det är något vi följer upp fortlöpande. Men jag tar gärna del av förslagen. Jag förstod att hade varit delaktig i den rapport som Liberala kvinnor hade tagit fram. Lämna gärna över den till mig. Den rapport jag nämnde finns att läsa på . 54 i (s): Min fråga går till miljöminister . presenterade sin stora rovdjursutredning som vi då hade väntat på . Vi var många som förväntade oss beslut i utredningens anda. Det var en mycket stor, gedigen och väl utförd utredning. Vi vill gärna se förslag på regional förvaltning och hur man ska hantera de snabbt ökande rovdjursstammarna. kom förslag på hur en regional förvaltning skulle kunna se ut. Tyvärr pekar de förslagen inte alls åt samma håll som utredningen gjorde, utan man föreslår ett minskat demokratiskt inflytande över rovdjurspolitiken. aviseras en ny rovdjursutredning om etappmålen på varg och järv som ska pågå . Hur tänker miljöministern hantera de växande problemen som finns i de vargtäta områdena i landet? 55 Miljöminister (): Jag tycker att det är bra att visar det intresset för rovdjurspolitiken. Det var naturligtvis beklagligt att så lite beslut togs tidigare och att bara utredande gjordes. förbereder vi en proposition som kommer att läggas fram och som just ska handla om hur vi ser till att det blir ordentlig lokal delaktighet och ordentligt regionalt inflytande. Jag har träffat företrädare för jägarorganisationer, naturvårdsorganisationer, samer och andra intressegrupper som alla har starka och legitima intressen och som jag ser möjligheten att jämka närmare samman. Därför tror jag att själva frågan om inflytandet och att snabbt komma till beslut kommer att vara en del av själva trovärdigheten. Människor ute i landet ska veta att detta inte bara är beslut som tas av centralbyråkrater i utan med förankring med både kunskap och delaktighet ute i landet. 56 i (s): Jag får påminna miljöministern om att tidigare rovdjurspolitik faktiskt beslutades om under en socialdemokratisk regering och att löftena var stora från den borgerliga regeringen inför detta val när det gäller rovdjurspolitiken. Min fråga kvarstår. Om vargstammen får fortsätta att öka , som tidsplanen nu ligger, kommer vi att ha 500 vargar jämfört med dagens 200 vargar. Det är en väldigt stor ökning. Problemen kommer minst sagt att fördubblas under den tiden. Så min fråga är om miljöministern kan tänka sig att gå på förslaget i utredning, att frysa vargstammen i det läge som den är . 57 Miljöminister (): Min uppfattning har tidigt varit klar. Det är självklart att vi inte kan lämna människor i glesbygd och runt om i landsortsområden i i sticket utan att se till att ha en kontroll över hur vargstammen utvecklas. Det beklagliga är att de beslut som fattades under tidigare perioder är de som vi nu ser följden av. Det är därför vi har sett till att snabbt få fram förslag som det också går att fatta beslut om. Jag har sagt att jag delar mycket av inriktningen i utredning, men alla har hållit med om att utredningen inte var så fullständig att det gick att bygga förslag på den. Det är därför som vi ser till att bereda och få fram snabba förslag. Vår avsikt är att detta nu ska leda till beslut. Vi tycker att det har varit fel att ta beslut tidigare som har lett till den utveckling som vi nu ser. Vi tycker att det har varit fel att så ohämmat låta utvecklingen gå vidare, och vi vill ha ett beslutsfattande . I grunden är det däremot bra att vi ser till att vargstam och rovdjur kan samleva med människor runt om i landet i den grad som vi gemensamt här fattar beslut om. Jag inbjuder er att vara med och fatta de besluten. 58 (): Jag vill rikta min fråga till socialminister . Den handlar om psykiatrin. får vi fruktansvärda rapporter om enskilda personer som inte får den psykiatriska vård de behöver och har rätt till. Medierna rapporterar återkommande om de bristerna, inte minst inom barn- och ungdomspsykiatrin. Jag menar att det här är oacceptabelt. Psykiatrisamordnaren föreslog 104 olika åtgärder för att förbättra situationen. Mot bakgrund av detta vill jag till socialministern ställa frågan: Vad har regeringen gjort för att förbättra psykiatrin? Och vilka insatser planerar regeringen att göra? 59 Socialminister (): Det är precis som säger. Det här är ett område där det finns ett ganska bra underlag och en utmärkt uppställning runt om i landet, från människor inom professionen och bland många politiskt aktiva. Man menar att det är hög tid att ta krafttag på det här området. Det är ett område som har försummats. Jag ser som sin uppgift att så snabbt som möjligt ta igen det som har gått förlorat under . Regeringen arbetar naturligtvis väldigt intensivt med de här frågorna. Vi har också i budgetsammanhang lagt fast att vi ska satsa utöver de som vi har satsat och , 2010 och 2011. Det ska fungera som en katalysator för en förbättrad psykiatri i landet. En av de saker som berörs är naturligtvis situationen för barn och unga. 60 (): Jag tackar för svaret. Det är naturligtvis utmärkt att regeringen i konkurrens med många andra angelägna behov ändå klarar av att prioritera den eftersatta psykiatrin. Jag vill särskilt rikta uppmärksamheten mot den gråzon som jag har stött på där framför allt ungdomar som drabbas av djup depression och livskris och som också har försökt att ta sitt liv inte tas om hand utan skickas hem utan att ha fått det snabba professionella omhändertagandet eftersom de per definition inte är psykiskt sjuka. Däremot behöver de ju den här hjälpen en hjälp som inte kan vänta. Det är akut. Det här är heller inte acceptabelt i ett välfärdssamhälle. Därför undrar jag om regeringen har uppmärksammat denna typ av gråzonsproblematik där ungdomar på ett olyckligt sätt hamnar mellan stolarna. 61 Socialminister (): Det har vi förstås gjort, och jag vill bara först påminna om att det här är vårdhuvudmännens, alltså landstingens sak i första hand och i andra hand en fråga om ett samarbete med kommunerna, men också någonting som vi har ett ansvar för att försöka förbättra. Regeringen har och sammantaget fattat åtta eller nio beslut på psykiatrins område. Ett av dem handlar om en överenskommelse med Kommuner och Landsting om att korta väntetiderna inom barn- och ungdomspsykiatrin, det vill säga att skärpa vårdgarantin. För den sakens skull tillför vi . Vi har dessutom slutit en överenskommelse med Kommuner och Landsting om att upprätta modeller för hur vi får en bättre vård, för det är förstås inte acceptabelt att en ung tjej som känner att det vore bättre att avsluta sitt liv, som skär sig eller på annat sätt skadar sig själv möts av beskedet att hon inte är välkommen utan får vänta. Där har vi på alla politiska nivåer ett ansvar, och regeringen gör sitt i den delen. 62 (): Jag vill rikta min fråga till socialminister . Vart tog den utlovade psykiatriskrivelsen vägen? tillsattes en stor utredning som skulle se över hela psykiatrin. Den blev klar och överlämnades till den borgerliga regeringen. har det inte hänt speciellt mycket, trots att förslagen ligger där och väntar på att förverkligas. Regeringen presenterade heller inte någon större proposition om psykiatrins framtida utveckling vare sig eller 2008. Regeringen utlovade att inriktningsskrivelsen skulle presenteras , men , , har vi ännu inte sett den. Vart tog den utlovade skrivelsen vägen, ? Vad är anledningen till att du inte håller vad du lovar, och varför går det så oändligt långsamt? Satsningar på att förbättra och utveckla den psykiatriska vården i landet brådskar, och det finns ett antal viktiga förslag som väntar på att sättas i verket. 63 Socialminister (): Lite osis att komma med den frågan just efter det tidigare svaret, eller hur. Det här är ett område där regeringen verkligen arbetar för högtryck. Efter tidigare regeringar som har låtit det här området ligga för fäfot har vi nu en regering som med kraft tar sig an dessa frågor och fattar beslut efter beslut utifrån det underlag som och hans psykiatrisamordning kom med. Jag redogjorde alldeles för att vi bara har fattat åtta nio beslut som handlar om inte minst att förstärka för barn och ungdomar så att de snabbare får möjlighet att komma till och att förbättra samarbetet mellan landsting och kommuner så att inte ungdomar eller för den delen andra riskerar att hamna mellan stolarna. Vi har fattat beslut om åtgärder som förstärker kompetens- och utbildningsnivån inom psykiatrin och inom den allmänna hälso- och sjukvården. Vi förstärker utbildningen av psykiater för att åstadkomma den förbättring som många sköra människor har tvingats vänta alltför länge på, herr talman. 64 (): Jag tycker inte det är osis att komma med den här frågan . Jag märker att jag inte får svar på när inriktningsskrivelsen kommer. Om innehållet och färdriktningen går det säkert, tror jag, att få en stor uppslutning, men när det gäller regeringens idé om psykiatrisatsningar och att de ska genomföras som ett treårigt projekt med katalysatorpengar, eller som jag läste i tidningen , morotspengar då är vi inte längre eniga. Det kan inte vara rimligt att satsningar på psykiatrin blir ännu en tillfällig satsning. Behoven av förstärkningar är permanenta, och det borde också satsningarna vara. Annars tror jag att det är ytterst tveksamt om landsting och kommuner kommer att kunna bygga upp bättre verksamheter. 65 Socialminister (): Jag vet inte om man ska tolka det som att Socialdemokraterna nu har linjen att vi ska förstatliga psykiatrin. Jag tror inte att vi ska göra det, för jag tror inte att det ger det bästa möjliga utfallet. Staten har en roll att spela, bland annat när det gäller lagstiftningen. Staten har genom sina myndigheter en roll att spela när det gäller till exempel tillsynen, riktlinjer för behandling, en del utbildningsfrågor och så vidare. Men vi ska komma ihåg att de som har huvudansvaret är den landstingskommunala och den kommunala nivån. Staten ska inte ta över uppgifter, men vi ska bidra till att åstadkomma den efterlängtade förbättringen som har uteblivit . Regeringen kommer att presentera en skrivelse, men en skrivelse är en skrivelse och inte en proposition. Där kommer vi att redogöra för innehållet, men det hindrar inte att vi faktiskt agerar för att kunna förändra en situation som alltför många människor har levt med . Här behövs krafttag, och det är precis vad vi tar. Stöd till företag att anställa 66 (): Min fråga är till arbetsmarknadsministern. Vi vet alla att arbetslösheten ökar. Vi är ganska överens om att de som blir arbetslösa ska få individuell hjälp, en coach, på Arbetsförmedlingen. Därför får Arbetsförmedlingen lite mer pengar. Det finns bara en hake. Det finns inga jobb att coacha. Företagen vågar helt enkelt inte anställa folk , och därför måste staten hjälpa till på något sätt. Då finns det ett antal knep som vi har använt oss av som gör att företag vågar anställa. Det är anställningsstöd, där vi subventionerar företag som tar emot anställda. Det finns starta-eget-stöd som av har fått höga betyg men som regeringen tyvärr har dragit ned anslagen för. Frågan är: Varför satsar man inte mer på dessa säkra kort i stället för att jag citerar finansministern sprätta ut pengar på alla företag som anställer någon och inte ta hänsyn till om de behöver jobb eller inte. Var är förslagen, arbetsmarknadsministern? 67 Arbetsmarknadsminister (): Jag tror att trots allt gör det lite för lätt för sig. Jag vill påminna om att när Arbetsförmedlingen kom med sin prognos på 145 000 nya arbetslösa sade man att man skulle vara med och förmedla en miljon jobb . Jag var i i går det ligger ju nära hemtrakter och där berättade man att man har förmedlat 333 jobb, och man har fler lediga jobb i Platsbanken i än man hade . Det är alltså inte riktigt sant att det inte finns jobb att gå till. Det gör det. Läser man artikelserie, så ser man att det finns det faktiskt. Det viktiga med coacherna är inte bara att coacha tillbaka till arbetsmarknaden utan också att kunna hjälpa till exempel ungdomar att hitta rätt typ av utbildning, yrkesutbildning och vad det nu kan vara. Framför allt, vilket jag tror är väldigt viktigt, får man inte bara ett telefonnummer eller en hemsida att gå till, utan man får en fysisk person som hjälper till och tar emot. 68 (): Vi är helt överens om vikten av coachning inga problem. Arbetsmarknadsministern säger att det finns jobb. Men i så fall skulle ju inte arbetslösheten öka, och det är det den gör just . Jobben räcker inte till, och företagen vågar inte anställa på grund av den dåliga ekonomiska situationen. Att i det läget sprätta ut 20 miljarder på företag som har anställd ungdom i stället för att ta dessa 20 miljarder och satsa dem på de ungdomar som verkligen vill komma in på arbetsmarknaden, det är det som är regeringens dubbelfel i det här arbetet. Det mest självklara att göra vore ju att behålla starta-eget-bidraget och att se till anställningsstöd får mer resurser. Det är möjligt att jag gör det lite enkelt, men jag gör det åtminstone inte fel, vilket regeringen gör. 69 Arbetsmarknadsminister (): Jo, jag tycker att inte bara gör det enkelt för sig utan också gör det fel. vill alltså göra det dubbelt så dyrt att anställa ungdomar. Då blir en retorisk motfråga: Hur många nya ungdomar blir anställda av det? Hur många ungdomar förlorar jobbet när det blir dubbelt så dyrt att ha dem anställda? Jag vill påminna om att i decemberpaketet ingick knappt 4 miljarder i arbetsmarknadspolitiska insatser och knappt 2 miljarder i utbildningspolitiska insatser. Detta omfattar totalt 60 000 personer. En viktig komponent var naturligtvis coacherna, men inte den enda. I grund och botten är det naturligtvis så att det varken saknas resurser eller engagemang, men det saknas kunder och krediter i de företag som varslar. Det är ett jättestort problem, och jag vet att delar den uppfattningen. Frågan är hur vi vänder den trenden. Jag är helt övertygad om att det då krävs en kombination av sunda statsfinanser, investeringar, utbildning, forskning, infrastruktur och vad det nu kan vara för att se till att vi kommer vidare till bättre tider. Men det finns jobb att söka, och coacherna ska hjälpa till med det. 70 (): Jag vill rikta min fråga till miljöministern. Regeringen är på väg att göra ett stort misstag, kanske större än alla de övriga tillsammans. Man ger upp kampen för hållbara energialternativ och fortsätter i stället att krama kärnkraften, ett misslyckande här och men också för kommande generationer. vi prioriterar kärnkraft i stället för storskaliga energialternativ och lösningar växer problemen, inte minst för framtida generationer. Kärnkraften bidrar till ökad osäkerhet i världen och leder till en utvecklingsfientlig politik. Dessutom är uranbrytningen en allvarlig fara för människors hälsa. En gång för alla: Kärnkraft är inte ett rent alternativ. Min fråga till miljöministern gäller just uranbrytning: Ska vi öppna urangruvor i ? 71 Miljöminister (): Det var ett spännande anförande. Hölls det verkligen på rätt ställe? Jag undrar om jag inte skulle råda att hålla det anförandet till exempel för . Han skulle nog med stor spänning lyssna på det som sägs om det hot som kärnkraften utgör. Om jag minns rätt byggdes den trots allt ut av en tidigare socialdemokratisk regering. Däremot är den jämförelse som görs helt tokig. Vi kommer 2020 att ha förnybar energi i . Frågan är om kan peka ut något annat EU-land som kommer att ha lika mycket förnybar energi som 2020. Jämför det med kärnkraften som kanske ger oss av energin. Varför är det så ohyggligt hotfullt att ha av energin från kärnkraften och så enormt fel och tokigt, som påstod, att ha hälften av energin från förnybara källor? Däremot finns det ingenting i överenskommelsen som det minsta öppnar för någon ny uranbrytning. 72 (): importerar uran från andra länder där det oftast är ursprungsbefolkningen som blir lidande, aboriginerna i , indianerna i och och afrikanska folk i , och . Stora landarealer ödeläggs på grund av uranbrytningen, och konsekvenserna för miljö och människor är stora. Men lagstiftningen är inte lika hård där som här hemma i . Till slut fick jag ändå ett svar på den fråga jag ställde i mitt första anförande, att uranbrytning inte är aktuellt här i . Då är nästa fråga: Anser miljöministern att det är bättre att fortsätta utnyttja dessa människor och deras naturresurser resten av detta århundrade i stället för att avveckla kärnkraften här? 73 Miljöminister (): Först bara konstaterar jag att när jag redogjorde för siffrorna försökte inte i andra omgången påstå något av det han sade i den första, nämligen att det skulle satsas så oerhört mycket på kärnkraft jämfört med det förnybara. Jag tror att det blev ganska tydligt, både av det jag sade och av det undvek att säga att det är framför allt satsningen på förnybar energi som kommer att dominera i . Det är till och med så att det inte finns något europeiskt land som kommer att vara i närheten av den satsning på förnybar energi som görs i . När det gäller uranbrytningen gäller helt enkelt det regelverk som har beslutats , som har gällt också under socialdemokratiska regeringar. Det är ett kommunalt veto som betyder att man avgör lokalt och i sista hand har veto. Det är det som fortfarande gäller i och som kommer att fortsätta gälla. 74 (): Frågan riktas till miljöminister . Kärnkraft blir lätt ett hett ämne. På läktaren sitter två praktikanter från Sunnerbogymnasiet i . De har i sin klass i skolan haft ett FN-rollspel och skickade med en angelägen fråga hit . Vilken roll kan kärnkraften ha för miljön och för att skapa ett hållbart samhälle? 75 Miljöminister (): Jag tror att den avgörande frågan för klimatet kommer att vara att vi tillräckligt snabbt gör oss av med de fossila bränslena. Det som är det tydliga och raka beskedet i det som den gör är att vi snabbare än något annat land kommer att fasa ut den fossila energin som vi ser till att vara just en ledande industriell nation, högteknologisk med mycket stark ekonomisk utveckling. För det kommer också kärnkraften i fortsättningen att spela en roll, inte den största rollen, men den kommer att spela en roll. Det som vi också samfällt har sagt från regeringens sida är att det är viktigare att fokusera allt på att göra sig av med den fossila energin det är därför det satsas så mycket på det som är förnybart men också använda kärnkraften för det den kan innebära. Internationellt kommer dock kärnkraften inte att stå för de stora utsläppsminskningarna. Det ser man också på den statistik som har lämnats från de internationella expertorganen. 76 (): Å deras vägnar tackar jag ministern för svaret. De har även en följdfråga: Vilka planer har regeringen för kärnkraft ? 77 Miljöminister (): Det har ju framgått av det som regeringen har sagt att vi framför allt ska koncentrera oss på att bygga ut ett tredje ben inom elförsörjningen. Det betyder att vi vid sidan av kärnkraft och vattenkraft också ska bygga ut mycket mer av det som är förnybart, framför allt vind men också kraftvärme och annan energi. Det innebär att beroendet av kärnkraft och vattenkraft kommer att minska. Vi har också öppnat för att gamla reaktorer ska kunna ersättas av nya. Man kommer inte att kunna be staten om skattepengar som stöd för det, utan det kommer i så fall att vara kärnkraftverk som existerar helt och hållet på de villkor som är ekonomiskt bärkraftiga jämfört med de förnybara alternativen. 78 (): Jag vill ställa min fråga till finansministern. Jag tycker nämligen inte att finansministern tar ansvar för alla de människor som blir arbetslösa. Det systemskifte som regeringen har genomfört har lett till att över en halv miljon människor har lämnat a-kassan. Vi har dessutom en situation där allt fler som blir arbetslösa får en a-kasseersättning som motsvarar kanske .