prot · GX099 · 2009-10-01 00:00:00 — Jag skulle vilja veta lite mer konkret vad det är för åtgärder som statsrådet planerar utöver den översyn av läget som statsrådet hänvisar till i sitt svar. 34 (): Det var lite synd att inte läste den del av budgetpropositionen som handlar om IT-politik. För i budgetpropositionen, som förresten överlämnades till innan ställde sin interpellation, finns svar på hans fråga om bredbandsutbyggnad och bredbandsstrategi. Som infrastrukturministern har berättat kommer regeringen snart att presentera en bredbandsstrategi för . I den här bredbandsstrategin ska man beskriva inriktningen av IT-politiken, långsiktiga mål och konkreta mål och komma med förslag på hur vi ska uppnå våra mål. Redan nu kommer förslag från regeringens sida. Det är ett nytt anslag på till driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation. Det kommer i stöd till bredbandsutbyggnad på landsbygden, där kommer från EU:s åtgärdspaket för ekonomisk återhämtning. Det här stödet är mycket viktigt, för det innebär att man kan söka av finansieringen av bredbandsprojekt via landsbygdsprogrammet. Dessutom kommer en särskild proposition där man kommer att ta upp olika frågor som kräver lagstiftning och också hantering av radiofrekvenser som behövs för elektroniska kommunikationer. Låt oss inte glömma att trådlösa bredbandsaccesser blir alltmer populära. Antalet abonnemang för bredband i ökade 2008 jämfört med . Mobilt bredband stod för av denna ökning, så nu är nästan vart fjärde bredbandsabonnemang abonnemang för mobilt bredband. beräknade att det skulle behövas för att täcka de så kallade vita fläckarna, varav från våra skatter. Men jag ser inte i förslaget till budget från Socialdemokraternas sida. I deras skuggbudget fanns det blygsamma . Jag bara undrar, fru talman, hur mycket pengar Socialdemokraterna kommer att föreslå i sin skuggbudget för utbyggnad av IT-infrastrukturen. Men vi kan inte fastna i en diskussion om bara siffror när det gäller IT-infrastruktur. Vi måste titta på IT-infrastrukturen som helhet, som bärare av tjänster som underlättar vardagen för människor och företag. Vi måste se den stora potential som finns inom IT, det som IT kan ge i våra liv, på våra arbetsplatser, i våra skolor. Det finns väldigt stora möjligheter när det gäller IT i till exempel sjukvården och när det gäller att minska den negativa påverkan på miljön. IT-infrastrukturen är mycket viktig för oss, för vårt informationssamhälle, vårt kommunikationssamhälle och vårt kunskapssamhälle. 35 Statsrådet (): Ja, , PTS har naturligtvis som uppgift att lämna underlag och komma med årliga kartläggningar, just som underlag för regeringens arbete och prioriteringar. Det är i allra högsta grad en viktig del av den översyn som pågår vad gäller bredbandspolitiken. Men, fru talman, jag tror också att det är viktigt att jag tar lite tid åt att beskriva verkligheten bakom de siffror som använder sig av. För i opposition vill man naturligtvis inte fördjupa sig i siffrorna så att de beskrivs och jämförs på rätt sätt. Låt oss ta , till exempel! Där har man presenterat två bredbandsmål i sin strategi. Det ena handlar om att 2010 göra bredband på minst till en samhällsomfattande tjänst. Här förutsätter man från att marknaden själv kommer att tillhandahålla merparten av anslutningarna utan ersättning från staten. har något bättre förutsättningar än att nå ut i glest befolkade områden, och man räknar med att marknaden sköter det på ett tydligare sätt. har dessutom presenterat ett mer visionärt mål om att i princip alla 2015 ska befinna sig inom från en anslutningspunkt som medger . Den finländska regeringen räknar med att marknaden på egen hand tillgodoser av den täckningen. De övriga , , beräknas ha en investeringskostnad på , ca . En tredjedel av dessa ska finansieras av staten, en tredjedel av operatörerna och en tredjedel av kommunerna, regionerna och . Den planerar alltså för motsvarande ca , alltså , vilket är fullt jämförbart med den satsning på . Det är viktigt att vi ärligt ser hur varje land lägger upp sitt strategiska arbete, på vilka olika sätt man hanterar det från statens sida och hur man ser på marknadens roll. 36 (): , riktnivå för bredband till alla , , , 1 ½ miljard kronor , , totalt, , 1,7 miljarder, , 0,17 miljarder , . Det är de siffror som har presenterat. Det här är officiella siffror. Det som redovisar i sitt interpellationssvar ändrar inte de här relationerna. Vi måste höja vår ambitionsnivå betydligt om vi ska hänga med i den internationella konkurrensen . Så är läget. En av de mest ambitiösa satsningar som genomförs nu sker i som satsar för att ge av hushållen och företagen bredbandsaccess. Det projektet skapar 25 00037 000 nya arbetstillfällen. Det är en oerhörd satsning. Vi behöver en nationell plan, en vision och en strategi. Vi behöver ta oss till nästa utvecklingsskede. Ni hänvisar till någon sorts översyn som ska ske och förslag som ni ska komma med . Ni har haft på er. Man skulle kunna ha använt betydligt bättre. Det som sker i vårt land är att många olika aktörer, precis som när man byggde järnväg , tar olika initiativ. Det är energibolag, privata företag och kommuner. Man hittar många egna lösningar. På sina håll väljer man tekniska och affärsmässiga lösningar som försvårar nationell samordning. byggs näten ut i takt med att intäkterna kommer. Det blir lite av ur hand i mun. Kortsiktiga ekonomiska vinstintressen styr till viss del när den nya infrastrukturen borde sättas in i ett strategiskt perspektiv för att lyfta som IT-nation. Så nog finns det brister, nog finns det sådant som vi måste ta tag i. har många stora utmaningar framför sig när det gäller sin utlovade översyn. Så ser det alltså ut. Jag kan peka på att länder som , , , och också har lanserat offentliga investeringsprogram för bredband med strategier, officiella mål och mätbara mål. Jag kan se i Post- och uppräkning att när det gäller , , , , och står det ja på officiell strategi, och för alla dem står det ja när det gäller mätbara mål. För står det nej på båda punkterna. Det borde ha stått ja. Så är läget. Så skönmåla inte det här nu! Se det som det är och ta tag i problemen i stället! Då kanske den här debatten har lett till någonting. Jag är inte imponerad av något i det här förrän jag ser resultat. Det är bra att säga att man ska göra en översyn och att det kommer förslag, men vi får värdera förslagen och översynens substans när det kommer. För det finns en hel del i övrigt att önska när det gäller de här frågorna. 37 (): Det gläder mig att tänker på den svenska konkurrenskraften. Den svenska innovations- och konkurrenskraften är faktiskt bra. bekräftar det i sin rapport. Vi ligger på fjärde plats på listan av 137 länder och på andra plats när det gäller den tekniska konkurrenskraften. Det som är intressant här och som pekar ut som en faktor som försvagar den svenska konkurrenskraften är den svenska skattenivån. Så där finns det också potential att visa resultat. Jag har uppfattningen när det gäller utbyggnad av IT-infrastrukturen att det offentliga inte bör konkurrera med det privata. Finns det vilja från privata aktörers sida att leverera bredband ska de får göra det på en marknad där det finns sund konkurrens och icke-diskriminerande villkor. Det blir alltså inget bredbandsstöd i den form som presenterades av , eftersom det bedöms att ett sådant stöd skulle påverka marknaden alldeles för mycket och snedvrida konkurrensen. Staten, landsting och kommuner kan inte gå i konkurs. Det kan däremot hända privata företag. Det är därför det är så viktigt att staten inte slår ut näringslivet från marknaden, inte konkurrerar med privata företag och inte hämmar företag att drivas, startas och utvecklas. Politiken och staten ska skapa bra förutsättningar för utveckling, se till att det finns en marknad med sunda regler, tydliga, långsiktiga, teknikneutrala regler, och att det finns konkurrens utan snedvridningar och begränsningar. Konkurrensen driver fram innovationer. Innovationer driver fram tillväxt. Det är det behöver. 38 (): Vi började det här resonemanget med att redovisa vad som hade gjorts. En del har gjorts. Huvuddelen var under den socialdemokratiska regeringen. Man avslutade programmet 2007. Det var , precis som sade. Då kan man fråga sig: Vad har hänt därefter? Hur många hushåll, byar och människor har därefter fått mer bredband och kunnat ta del av detta? I svaret talar man om IT-mognad. IT-mognad handlar inte om man har bredband eller ej. Det är helt enkelt om man kan använda IT eller inte. Där har i andra mätningar jag vet inte om det är just i den mätning som statsrådet åsyftar legat på första plats ganska länge och låg outstanding där år ut och år in. När det var någon som började närma sig oss blev vi livrädda för att vi nästan hade blivit ikappsprungna. Men vi låg där på första plats i alla fall. Det är möjligt att sådana saker har ändrats . Sedan blev jag väldigt oroad när man pratade om att det ska vara icke-diskriminerande och att vi inte ska konkurrera med privata företag. Det är nog min uppfattning också. Men problemet är de delar av landet som inte har en utbyggd IT-infrastruktur. I min region här i kan jag välja på hur många leverantörer som helst, men på de allra flesta håll finns det ingen leverantör över huvud taget. Jag träffar företrädare för kommunerna. Inte sällan har de gjort ett försök att få någon eller några leverantörer att engagera sig. De får beskedet att det inte finns någon som vill lägga det minsta lilla anbud eller göra någonting. Detta är ett problem i de här sammanhangen, fru talman. Min fråga till statsrådet måste ändå bli: Vad har hänt under de här tre åren? Jag misstänker att det inte är särskilt mycket. I så fall: Vad kommer statsrådet att göra för att vi i varje fall ska komma upp till det socialdemokratiska målet av alla hushåll? Hur ska man bära sig åt för att nå det målet? Med de få kronor som man redovisar i sitt svar kommer man inte att nå målet. Frågan är vad man ska göra, vad man konkret ska göra. 39 Statsrådet (): är som oppositionspolitiker naturligtvis inte intresserad av att beskriva den verklighet som de övriga länderna befinner sig i och verkligheten bakom de siffror som jag just har beskrivit. Eftersom han ofta hänvisar till våra grannländer upprepar jag: statliga del i detta är 660 miljoner . I övrigt har man krav på och tilltro till marknaden. Regeringen har lämnat en budgetproposition där vi har lagt in 445 miljoner budget. Jag tror att de flesta som lyssnar på detta kan göra jämförelser. fortsätter att blanda äpplen och päron i sin interpellation och hänvisar till riktnivå på för bredband, medan har en riktnivå på . Det refererar till är en nivå för funktionellt tillträde till Internet som ingår i de samhällsomfattande tjänsterna. Det är riktigt att har höjt nivån för funktionellt tillträde till Internet till . Samhällsomfattande tjänster är ett minimiutbud av elektroniska kommunikationstjänster som alla användare har rätt att ta del av. Rimliga krav på telefoni och funktionellt tillträde till Internet ska tillgodoses; därmed inte sagt att inte kan sätta upp högre mål och ha högre ambitioner för sin bredbandspolitik, och vi ska naturligtvis sikta högre. Men varje land har möjlighet att nationellt fastställa nivån, just för det funktionella tillträdet till Internet. Nivåerna varierar mellan de olika medlemsländerna, precis som i de siffror använder sig av, men där blandar han som sagt var tyvärr äpplen och päron. Man kan naturligtvis referera till utredningar. Regeringen använder PTS utredning som ett underlag för att värdera regeringens roll i att utveckla bredbandsanvändandet runt omkring i landet. Jag är ofta ute i landsbygdsområden och inviger uppkopplingar, bredbands- och fibersatsningar. Det pågår ju väldigt mycket runt omkring i landet, och det är just därför, , som regeringen nu lägger nya miljoner för att även dessa landsbygdsområden ska fortsätta utveckla och skapa bra förutsättningar för att förenkla vardagen för människor och för företag. Internetuppkopplingen är en viktig del när man skapar rättvisa villkor för landsbygden. Regeringen arbetar aktivt med att skapa bra förutsättningar runt om i landet. Vi har till exempel via HUS-reformen skapat möjlighet för skattereduktion för arbetskostnaden när man ansluter bredband till huset. Regeringen stöder också initiativ för att lägga ned kanalisation när annan infrastruktur byggs. Vi lägger fram åtgärder för att säkerställa och driftsäkra de robusta kommunikationerna och gör satsningar inom landsbygdsprogrammet som en del av den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen. Totalt är detta . (forts. 10 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. 9 § Statsministerns frågestund 40 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag ber att få hälsa statsministern och övriga deltagare under statsministerns frågestund välkomna. 41 (): Ungdomsarbetslösheten ökar väsentligt snabbare i än i övriga , så man kan säga att våra ungdomar drabbas hårdare av krisen än ungdomar i andra länder. Även pensionärer drabbas hårt. De betalar högre skatt än löntagare en oanständig effekt av 85 miljarder i skattesänkningar som din regering har orsakat. föreslår du, , att vi ska låna till ytterligare skattesänkningar. Höginkomsttagare som du och jag ska få till genom ofinansierade skattesänkningar, så min fråga är enkel; jag hoppas att den också är enkel att besvara. Den handlar om sambandet när det gäller jobben: Varför får en arbetslös ungdom jobb för att ni lånar till ytterligare skattesänkningar, som pensionärerna halkar efter ännu mer? 42 Statsminister (): Pensionärerna betalar lägre skatt nu än de gjorde 2006. Vi har haft problem med ungdomsarbetslöshet i . Jag tar gärna den diskussionen. Det handlar om brister i den svenska skolan och om höga trösklar in på den svenska arbetsmarknaden när det gäller ingångslöner och regelsystem, någonting som vi har försökt åtgärda genom riktade tröskelsänkningar. Man får till exempel en kraftig rabatt på arbetsgivaravgiften om man anställer någon som är . Det är lite märkligt att ni föreslår att den rabatten tas bort det blir en kraftig skattesmäll för dem som är under 26 och som försöker få jobb. Vi för en total politik för jobb som handlar om att möta krisens verkningar med utbyggd arbetsmarknadspolitik och utbyggda utbildningssystem. Vi talar om 23 000 fler platser och om 54 000 platser i utökade arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Mycket av detta kommer att täcka in unga människor. Sedan handlar det naturligtvis om att drivkrafterna för arbete måste bli rätt. Det vi konsekvent gjort är att vi har sänkt skatten för vanligt folk. Jag tror att det är någonting som man inte gillar inom Socialdemokraterna. 43 (): På statsministerns svar lät det som att ungdomsarbetslösheten minskar inte ökar mer här trots eller beroende på de åtgärder som ni har vidtagit i eller att det blivit fler jobb. Antalet jobb har i stället faktiskt minskat. När det gäller jobbskatteavdraget, som ju ska vara drivkraften för jobb, har er ordförande i , , beskrivit vad han menar är jobbeffekter av det: Lönerna kommer att öka i långsammare takt så att de blir lägre än de annars skulle ha blivit, och det är något som kan ge högre sysselsättning. Löntagarna ska alltså betala för sina skattesänkningar med lönesänkningar, för annars blir det inga eventuella jobbeffekter. Är det inte i stället så att de enda mätbara effekterna av er politik de här åren är färre jobb, en ökad klyfta mellan pensionärer och löntagare samt orättvisa och ofinansierade skattesänkningar? Det är inte mycket till föregångsland annat än som avskräckande exempel på vad en högerregering i kristid gör! 44 Statsminister (): Jag har noterat tendensen till att det numera över huvud taget inte finns några referenser till finanskris och lågkonjunktur när Socialdemokraterna beskriver utveckling. Det är rätt tydligt för alla andra i världen att nära nog hela världen hanterar effekterna av en mycket svår finanskris och en snabbt ökad arbetslöshet. Det spelar ingen roll om det är en socialdemokratisk eller en borgerlig regeringschef; alla har i princip samma problem. Tyngre drabbas dessutom exportberoende länder som exempelvis . Det är en utmaning för oss att se hur vi möter att vi på kort sikt riskerar att förlora kanske 300 000 jobb så att det inte övergår i varaktig arbetslöshet samt att vi lär av misstagen från tidigare insatser som ofta gjorde att det blev för mycket utanförskap av dem. Det är den politik vi för aktiva åtgärder. Vi möter här med arbetsmarknadspolitik och med utbildningsinsatser. Det är också väldigt många som börjar studera. En hel del av dem räknar vi dessutom som arbetslösa. När vi talar om ungdomsarbetslösheten ska ni veta att hälften av de här ungdomarna är heltidsstuderande, så vi har visat aktivitet. Jag tror att också detta med att göra det mer lönsamt att arbeta för vanligt folk är en viktig ingrediens tillsammans med annat. 45 (): I den befintliga statliga kulturpolitiken ska vi värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla att använda den. I förslag från alliansregeringen vill man ändra och snäva in den kulturpolitiska målsättningen: Kulturen ska vara en dynamisk utmanande obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Låt mig ta kulturskriftsstöden som ett exempel på nyordningen. Från att ha vänt sig till en allmän publik med samhällsinformation samt med ekonomisk, social och kulturell debatt vill man snäva in så att det handlar bara om kulturell debatt samt om analys och presentation inom de skilda konstarternas område. Det här innebär att samhällskritiska tidskrifter som Bang, , med flera kommer att riskera att bli utan stöd. Min fråga är därför: Är stöd till kulturtidskrifter eller presstöd viktigt för att skapa reella förutsättningar för att alla ska kunna använda sig av yttrandefriheten? 46 Statsminister (): Jag har noterat att en sammanställning visar att när vi har borgerliga regeringar i ökar kulturens andel av de samlade anslagen. Vår vilja är att försöka förnya vår kulturpolitik, som ju mycket uttolkades miljö, efter de förutsättningar som råder. Det är väldigt lätt att då säga att varje förändring är fel, att allt ska bliva vid vad det har varit. Det tror jag är en felaktig utgångspunkt. Jag kan inte bedöma vad det exakta kulturtidskriftsstödet för var och en av dessa publikationer ska vara. Men jag är beredd att försvara en kulturpolitik som utvecklas med sin tid och som inte har som huvudutgångspunkt att stödja för överlevnad om det finns andra möjligheter för kulturtidskrifter att stå på egna ben. Det är inte en korrekt beskrivning att det är en kulturproposition präglad av att subventioner och stöd försvinner. Så är det inte, utan det är till och med så att det är inom ramen för en växande andel av statens samlade resurser som vi presenterar denna kulturpolitik. 47 (): Allting är relativt. Beroende på hur mycket de andra områdena minskar kan man på det sättet få kulturens del att öka. Jag tycker att det är viktigt att värna yttrandefriheten och att skapa reella förutsättningar för alla att använda den. Det är det som det handlar om. Jag vill gärna ta detta principiellt. Innebär det här förslaget man vill ju snäva in stödet till kulturtidskrifter att färre röster så att säga kommer till tals och kommer att höras i kulturdebatten? Och vad vill statsministern göra för att fler ska kunna vara med i kulturdebatten och kunna skriva och göra allt det som gjorts via kulturtidskriftssystemet? 48 Statsminister (): Återigen: I en del fall kan det vara befogat att kritisera och ompröva. Men jag tror inte att någon skulle skriva under på beskrivningen att det inte saknas bredd och möjligheter att föra en debatt i . Det må gälla kulturutgångspunkter eller annan form av samhällsdebatt. Allting är ju inte kopplat till tidskrifter, utan mycket av detta rör sig numera på webben och i Internetmiljö. En hel del ungdomar tycker att vi har ett ålderdomligt synsätt som tror att allting som ska läsas måste läsas i något som man håller i sin hand. Vi måste kunna vara öppna för att kulturens uttryck och sätt att nå människor kan förflytta sig och inte hävda att den enda kloka tanke vi tänkt tänkte vi och att varje förändring från det är fel. Då hamnar man, menar jag, i den typ av argumentering som jag tycker att har här . Det är möjligt för mig att inom ramen för detta växande stöd göra en del omprövningar av kulturens inriktning. 49 (): sade : Miljön är ingen prioriterad fråga för alliansen. Man måste våga prioritera i politik, och miljö- och kulturfrågor prioriterar vi inte. Vi fick ytterligare ett exempel på det tidigare när gav besked och sade att han anser att det är logiskt att öppnar för uranbrytning i samband med att regeringen också vill bygga tio nya kärnkraftsreaktorer. Det här är en av de största miljöfrågorna ute i landet. Den har fått ganska lite uppmärksamhet här i huvudstaden, men det är väldigt många som vänder sig till mig och är mycket oroade över utvecklingen. Än så länge finns ingen ansökan om att starta uranbrytning, bland annat tack vare ett kompakt motstånd i de berörda kommunerna. Det pågår dock prospektering på 125 platser i landet. 18 kommuner har tydligt sagt nej, och 16 kommuner har inte tagit ställning. När tycker statsministern att det är lämpligt att öppna en urangruva i , och hur blir det med det kommunala vetot? 50 Statsminister (): Eftersom jag 2006, till skillnad från , var med vid diskussionen med den journalist från vilket detta emanerar kan jag berätta vad som sades. Frågan var: Ska valet ha miljön som huvudfråga? Jag sade: Nej, jag tycker att det ska vara jobben. Resten är, som vi brukar säga, historia. När det gäller uranbrytning vill jag bara påpeka att jag inte har ifrågasatt ett kommunalt veto. Jag har inte heller sagt något annat än att det måste bli en arbetsmiljö- och miljöprövning. Men jag står upp för min överenskommelse med den övriga alliansen om att vi avser att förlänga kärnkraftsparentesen. Jag är nämligen så oroad för klimatet och för fossilbränsleanvändningen i och i världen att arbetet att ytterligare trycka tillbaka fossilbränsleanvändningen måste komma först. Det blir då en förlängd kärnkraftsparentes, som kan öppna för diskussionen att det bränsle som används faktiskt finns också i och kanske inte bara ska tas från annat håll på jorden. Jag gör det dock inte genom att bryta kommunala veton eller genom att säga att jag inte ska lyssna på vad människor tycker. 51 (): En bidragande orsak till förvirringen i frågan kan vara att det ges olika besked från olika företrädare för regeringen när det gäller vad överenskommelsen har för betydelse för frågan om uranbrytning. Statsministern säger att det är en logisk följd att öppna upp för och tillåta uranbrytning i , medan miljöminister sade att det inte finns någonting i överenskommelsen som öppnar upp för ny uranbrytning. Vi rödgröna har tagit gemensam ställning och sagt att det inte blir någon uranbrytning i med en rödgrön regering. Vi har också läst underlaget till regeringens energiöverenskommelse och där sett att det inte finns något behov av att bygga nya kärnkraftverk i för att klara energitillförseln. kan mycket väl klara av elförsörjningen med hjälp av förnybar energi och effektiviseringar. Min enkla fråga är: Hur ska ni egentligen ha det i regeringen på miljöministerns eller statsministerns sätt? 52 Statsminister (): Återigen: Vi har öppnat för att investera i och till och med byta ut inom ramen för tio befintliga kärnkraftsaggregat. På det sättet förlängs kärnkraftsparentesen som ett sätt att trycka tillbaka fossilbränsleanvändningen. Parallellt med detta görs stora insatser för att få in förnybar energi. Det är det som gäller. Jag har sagt att jag inte kan utesluta att det kan leda till en diskussion om att också det bränsle som vi har i omfattande mängd i kan komma i fråga. Jag har dock inte ifrågasatt kommunala veton, och jag har inte ifrågasatt att det måste ställas stränga miljö- och arbetsmiljökrav.