prot · GW09132 · 2009-06-15 00:00:00 — Redan nu kan man se hur det svenska beslutet skickar vågor till exempelvis där kärnkraftsförespråkare hårt driver att man ska riva upp det tyska beslutet om kärnkraftsavveckling och pekar på . Näst på tur kanske är som också har sagt att de vill utveckla kärnkraft. Vilka argument ska använda mot de vitryska planerna när vi själva är beredda att satsa på ny kärnkraft? Resultatet av regeringens helomvändning riskerar att bli ökad kärnkraftsanvändning runt om i världen och därmed större risk för kärnvapenspridning och större risk för att radioaktivt material hamnar i fel händer och används i terrorhandlingar. Är det ett pris som regeringen är beredd att betala för kärnkraften? Jag är stolt över att den rödgröna oppositionen gemensamt vågar välja. Vi är överens om att fasa ut kärnkraften i takt med att vi får fram ny förnybar el. Det betraktar jag som en hållbar energipolitik. I stället för att krampaktigt hålla fast vid det gamla vill vi i de rödgröna partierna satsa på det nya. Vi vill satsa på att få en betydligt effektivare energianvändning och på en massiv utbyggnad av förnybar elproduktion. Vi är överens om att höja målen i elcertifikatssystemet kraftigt jämfört med regeringen. Det blir då mer lönsamt att investera i den förnybara elproduktionen som svenska folket uttalat vill ha. Vi vill också pröva ett fastprissystem för förnybar el, där den som producerar ren el från vind och sol får betalt med en fast summa för varje kilowattimme som levereras in på elnätet. Ett sådant system ger just den trygghet som investerare behöver. Man får ett garanterat pris och kan därför direkt avgöra om den investering man är på väg att göra lönar sig. Det är precis den stabiliteten som har gjort att länder som , och , som är i världstopp när det gäller att satsa på vind och solkraft, har lyckats så bra med att få fram ny förnybar elproduktion. Med en rödgrön regering kan äntligen följa dem och bli en stor producent av el från sol och vind. Äntligen skulle vi kunna utnyttja den fantastiska potential som har för vindkraft. Äntligen skulle vi kunna dra nytta av att vi har världsledande forskning på solenergiområdet. Vi skulle kunna bygga upp en ny industri för förnybar energi i . Även när det gäller vindkraften sänder regeringen ut dubbla signaler. drivs en tiondel av den svenska vindkraften av vindkraftskooperativ. Förutom att det här självklart ger ett starkt bidrag till produktionen av ren förnybar el bidrar det också till en ökad lokal förankring av vindkraften. har börjat ta ut en uttagsskatt på kooperativ vindkraft som helt drar undan mattan för den energikällan. På grund av skatten har ansökningarna om att bli medlem i ett kooperativt vindkraftverk fallit som en sten, till mindre än en tjugondel av vad det var tidigare. Regeringen ser tyvärr passivt på. Finansministern till och med välkomnar den nya skatten ungefär som om han tycker att den är rimlig med det skattesystem vi har och verkar inte bry sig om de effekter som den nya skatten får på vindkraftskooperativen. Effekten kan faktiskt bli att den kooperativa vindkraften helt försvinner i som energikälla, vilket vore otroligt olyckligt både för elkraftsproduktionen och för acceptansen för vindkraften. Som om inte det här var nog har regeringen dessutom infört ett kommunalt veto som gäller just för vindkraft. I stället för att stödja den förnybara elproduktionen ser vi hur regeringen håller på att dra undan mattan och möjligheterna för vindkraften i . När det gäller effektiviseringen har regeringen ännu lägre ambitioner. I stället för att se de enorma möjligheterna som har att använda elen effektivare har regeringen valt att inte ha någon högre ambitionsnivå än den som EU har föreslagit. Trots att svenskarna använder drygt dubbelt så mycket el som den genomsnittliga europén anser regeringen att vi inte kan ha några högre ambitioner än vad andra länder har. Det är oförsvarligt att ha en så låg ambition i ett land där man fortfarande värmer hus med direktverkande el och där det om och om igen har visat sig att åtminstone av energin skulle kunna sparas som man tjänar pengar på att göra de investeringarna. En rödgrön regering skulle satsa betydligt mer offensivt på både förnybar elproduktion och effektivisering. Med ett långsiktigt och ett målinriktat arbete är möjligheterna så stora att vi kan ersätta både kärnkraften och en stor del av de fossila fordonsbränslena med ren el och ändå ha ett överskott som ett stöd för den energiintensiva industrin. Vi skulle även kunna exportera till andra länder. Vi måste ställa oss frågan varför man inte utnyttjar de energislag där har stora fördelar jämfört med andra länder, såsom bioenergi och såsom vindkraft, i stället för att välja att fördjupa beroende av importerade farliga och icke-förnybara energislag, som kärnkraften och naturgasen. Från den rödgröna oppositionens sida är vi beredda att välja. Vi deklarerar tydligt att vi väljer bort uranbrytning i . Vi väljer bort utvinning av fossila bränslen. Vi säger nej till en utbyggnad av fossilgasen. Vi vågar säga nej, och därför kan vi också säga ett tydligt ja. Men vad säger regeringen? När man tittar på tolkningen av den energiöverenskommelse som regeringspartierna har gjort ser man att det leder hur olika som helst. När man frågar centerpartister säger de att överenskommelsen inte kommer att leda till någon ny kärnkraft därför att kärnkraften är för dyr. Frågar man folkpartister säger de att det blir tio nya reaktorer och att de, var och en, kan vara fyra gånger så stora som de vi har . Var är tydligheten? Var är långsiktigheten? Kort sagt, var är energipolitiken? Jag står bakom samtliga reservationer, men jag vill för tids vinnande yrka bifall till enbart reservationerna 1, 4, 6 och 7. I detta anförande instämde (). 112 (): Vi står sannerligen inför stora utmaningar, både när det gäller globaliseringen, den globala finanskrisen och klimathotet. blir väl globaliseringen så tydlig som när vi ska analysera klimatpolitiken och utforma den. Då ser vi hur oerhört beroende vi är av vad som händer runt om på vår jord och hur vårt eget agerande påverkar, inte bara här hemma utan på andra ställen. Jag tänkte försöka energieffektivisera tidsanvändningen här genom att helt och hållet instämma i de principiella resonemang som tidigare förde fram om en liberal klimatpolitik och inte upprepa något av det. Klimatpolitiken och koldioxidutsläppen har att göra med väldigt många olika delar av vårt livsmönster. De har att göra med livsmedelsproduktionen, hur vi odlar, vad vi äter och hur mycket vi äter upp av det vi odlar, med transportsektorn, med uppvärmning och tillagning. Många delar av våra liv och våra livsval påverkar, och de påverkas förstås i sin tur av politiken, av den kunskap vi har, den vetskap, de prismekanismer vi skapar och de regelverk som finns. Energisektorn, som vi nu debatterar som delfråga, är naturligtvis oerhört viktig i den sammanhållna klimat- och energipolitiken, även om den är uppdelad på två propositioner, två betänkanden och två debatter, eftersom tillvaron i riksdag och regering är styckad på ett annat sätt än tillvaron ute i det verkliga livet. Det löser vi . Till grund för den sammanhållna klimat- och energipolitiken ligger också den väldigt viktiga energiöverenskommelse som har träffats mellan partierna i . Det innebär äntligen att vi har grävt upp oss själva ur de diken där debatten har suttit fast. Bakom det står naturligtvis den väldigt viktiga EU-överenskommelse där var väldigt pådrivande för att alla medlemsländerna verkligen satte ned fötterna ordentligt. Trots finanskris och trots stora ekonomiska påfrestningar ska den här överenskommelsen ligga fast och omsättas i praktisk handling steg för steg. Det handlar om minskade CO2-utsläpp, det handlar om en ökad andel förnybar energiproduktion och det handlar om ökad effektivisering av energianvändandet. tycker jag att det blir väldigt mycket slagsida, överslagsida, på diskussionen om just själva elproduktionen. Den svenska elproduktionen är i stort sett helt fossilfri. Nära hälften kommer från vattenkraft och nära hälften kommer från kärnkraft. när man följer med i debatten men framför allt ute hos medborgarna verkar kunskapen vara ganska låg när det gäller att det är på det här viset. Man tror att det är den svenska elproduktionen som skapar CO2-utsläpp och utgör en del av klimathotet. Andelen förnybar energi ska nu öka till totalt . Där är vattenkraften förstås den riktigt stora andelen. Men vi ska inte öka det förnybara genom att bygga ut några orörda älvar. I stället ska kärnkraften med hjälp av den här överenskommelsen fortsätta att vara denna viktiga del i elproduktionen så länge det behövs och så länge som det ekonomiskt går att motivera. Därför är det också viktigt att vi redan nu klargör att i den takt som de befintliga reaktorerna, en eller flera, helt enkelt faller för det tekniska och ekonomiska strecket ska de kunna ersättas av en ny reaktor. Givetvis deklareras det också att det inte kan vara fråga om några subventioner eller på något annat sätt förmånligare regler samt att det ska vara bästa tänkbara teknik och en noggrann prövning av allt. Det gäller likaså effekthöjningar. Planeringsmålet för vindkraft ökas kraftigt. Det handlar inte om att man från statsmakternas sida planerar fram själva vindkraftverken, utan det handlar om att i översiktsplaneringen skapa möjligheter för vindkraft. Elcertifikatssystemet ska upparbetas till en ny nivå på , vilket faktiskt handlar om att öka tio gånger . Vi ska alltså tiodubbla vindkraften jämfört med vad man har lyckats med under alla åren fram till . Det är ett oerhört ambitiöst mål. För att det ska fungera räcker det inte med elcertifikatsplanering, utan det handlar framför allt om alla konkreta förändringar som kommer . Var och kommer propositioner till olika utskott, förändringar i förordningar som snabbar upp planeringsprocesser, nättillträde och så vidare, för att det verkligen ska vara möjligt att genomföra. Per nämnde tidigare att utbyggnaden minskade . Det kan förändras av att planeringsförutsättningarna är helt klarlagda, och det kan ha ett visst samband med att vi råkar stå mitt uppe i en finanskris där finansieringsfrågorna under framför allt den andra delen av 2008 var oerhört bekymmersamma. Jag överlåter åt energi- och näringsminister att lägga ut texten lite rundligare i dessa sakfrågor. Överenskommelsen är verkligen historisk. Jag tror att samlingen runt klimatkrisen som något viktigare har fått oss alla att inse att vi inte kan ha produktionsteknik som något slags överideologi. gäller det att lösa klimathotet och se till att vi skapar bra och långsiktiga förutsättningar för en energipolitik som är bra för klimatet och bra för jobb och företagande i vårt land. Ingen är betjänt av att vi bedriver en energipolitik som driver företagen och tillverkningen ut ur vårt land och att den i stället sker på andra ställen, ofta med betydligt sämre förutsättningar för klimatneutral elförsörjning. Det hade förstås varit ännu mycket bättre jag ska inte recensera livfulla beskrivning av hur energiförhandlingarna har gått till, jag tror att en och annan inte riktigt känner igen sig om det hade varit möjligt om hela eller delar av oppositionen hade kunnat sluta upp runt viktiga hörnstenar, men det var alltså inte möjligt. Att nu lämna besked om kärnkraftens framtid är mycket betydelsefullt eftersom det handlar om oerhört långa planeringstider. Hur mycket blir det? Det får vi se vad som säkerhetsmässigt och ekonomiskt kommer att vara genomförbart. Det ska vi inte planera fram. För svensk basindustri, för jobb och företagande, för inkomster för enskilda människor och för stat, kommun och landsting är det naturligtvis oerhört viktigt att vi har fått en sådan energiöverenskommelse på plats och att vi till och med ska bidra till minskad fossilanvändning i andra länder, till exempel i . Det blir möjligt när kabeln dit blir klar inom inte alltför . Elproduktion är sannerligen inte allt. Transportsektorn tar sina delar. Vi har här ett program för omställning av transportsektorn. Uppvärmning tar sin del. Miljöteknikutvecklingen är otroligt viktig, inte bara för omställningen av energi- och klimatpåverkan utan också för att den är en viktig del i ett snabbväxande kunskapsintensivt globalt konkurrenskraftigt näringsliv. Det är något som vi i verkligen behöver få mer av. Jag tänkte säga några ord om energieffektivisering. Det pratas mycket om energiproduktion. Den bästa kilowattimmen är, som ofta påpekas, den som man inte använder över huvud taget. Det här är ett bra mål om energieffektivisering, men det viktiga är styrmedlen och genomförandet, inte vilka mål man sätter upp och sedan dividerar om hur exakt man ska mäta dem. Det handlar om att saker och ting faktiskt händer. Här föreslås nu ett femårigt program för energieffektivisering. Vi satsar på detta, vilket är mycket pengar. De viktiga punkterna är att förstärka det lokala och regionala arbetet, att förstärka insatserna för information och rådgivning. Det är ofta så att mycket är direkt lönsamt för hushåll och företag att göra men man känner inte till det. Det verkar som en konstig omväg om man ska införa olika typer av subventioner i stället för att satsa på ökad information. Det handlar också om teknikupphandling, marknadsintroduktion av nya produkter och energikartläggningscheckar som kan vara ett sätt att ge en morot för att sätta i gång ett sådant arbete. Exakt hur pengarna ska användas kommer att preciseras i budgetpropositionen. Sist kan vi konstatera att en sak som oppositionen ganska konkret har lyckats enas om är att man vill ha någon form av nedsättning av uttagsbeskattningen för vindkraftskooperativ. är ett elhandelsbolag hemma hos mig på . Jag blev lite förvånad när jag i båda Stockholmsmorgontidningarna i går såg stora helsidesannonser från om att vindkraftskooperativen ska särskilt ytterligare skattegynnas. är en del av kommunala bolag. På hemsidan meddelar man att man bidrar med på kommunalskatten med hjälp av sina överskott och att Telges uppdrag är att göra mer attraktivt genom att erbjuda förstklassiga bastjänster. En sådan bastjänst är då tydligen att försöka övertala framför allt centerpartistiska riksdagsledamöter att rösta med oppositionen. Delar medborgare den uppfattningen? Den nuvarande oppositionen införde uttagsbeskattningen . när ni inser att det för vindkraft i ekonomiska föreningar inte blir fullt så förmånligt som ni har trott måste vi ändå ställa oss frågan varför ni tycker att just vindkraft i företagsformen ekonomisk förening ska ha ännu fler särskilt gynnade inkomstskatteregler. Den exakta tillämpningen av detta är naturligtvis oerhört viktig att följa, till exempel vilket baspris man använder som grund för uttagsbeskattningen. Vore det inte en rimlig ordning att över huvud taget fundera över att klargöra om ekonomiska föreningar ska ha en särskild beskattning när man säljer till sina egna medlemmar till subventionerat pris i stället för att ta ut överskott i form av beskattningsbar vinst? Energipolitiken är en viktig del av klimatpolitiken, politiken för jobb och företagande samt för en väl fungerande vardag. Jag yrkar bifall till förslaget i näringsutskottets betänkande och ser verkligen fram emot att politiken kan vara ett bra avstamp för att framgångsrikt avsluta arbetet med en klimatöverenskommelse i om . I detta anförande instämde och (båda fp). 113 () replik: Jag kunde inte låta bli att begära replik när jag fick höra prata om att kärnkraften är nästan fossilfri. Jag begriper faktiskt inte hur du räknar då. Ser du inte kärnkraften ur ett livscykelperspektiv från uranbrytning till bearbetning till användning i kärnkraften? Då är den definitivt inte fossilfri. Dessutom nämner du inte med ett ord uranbrytning i . Hur ser på uranbrytning i ? Är det okej att vi importerar vårt uran från eller andra länder när vi vet att brytningen ställer till enorma miljökatastrofer? Arbetsmiljön är vidrig i många av gruvorna, och dödsfallen är många på grund av uranbrytningen. Dessutom funderar jag väldigt mycket på varför de som förespråkar kärnkraftsanvändning aldrig pratar om säkerhet. Terrorismen är en realitet i världen. Vi vet att stölder, smuggling och handel med både uran och plutonium förekommer. Vi vet att det är så genom vår organisation. Ser inte ni i att det här är en väg som är väldigt farlig och som vi givetvis borde bryta? Se det också i skuggan av vad som händer när de bruna krafterna växer fram runt om i , och även här i : Vad har vi med sådana politiska krafter för garantier för att vi inte får en helt annan utveckling än den man kallar en fredlig användning av kärnkraft? 114 () replik: När det gäller uranbrytning klargör vi i detta betänkande, som i så många tidigare, att vi står fast vid befintlig gällande svensk lagstiftning som innebär att kommunerna har ett veto, förutom all annan miljöprövning. Uranbrytning är inte aktuellt det är ingen som har ansökt om att få genomföra det. Såvitt jag förstår kommer den frågan, om det skulle bli aktuellt , att prövas enligt gällande miljölagstiftning. Jag förutsätter att övriga partier också anser att gällande svensk lagstiftning är det som man ska hålla sig till. När det gäller de andra frågorna som du tar upp, om internationell terrorism och så, är det naturligtvis stora och viktiga saker. Men jag tror inte att de påverkas särskilt mycket av om vi avvecklar eller har kvar de befintliga svenska kärnkraftverken. Det är oerhört viktigt att vi har mycket högt ställda säkerhetskrav. Jag tror att vår möjlighet att påverka internationellt handlar väldigt mycket om att vi här hemma är med och utvecklar mycket högt ställda säkerhetskrav. 115 () replik: När det gäller säkerhetskraven finns det flera rapporter som visar att har sämre säkerhetskrav än vad man har till exempel i . Så är det. Det som är lite oroväckande när jag lyssnar till svaret är det här: Okej, vi köper uran utifrån. Vi bryter inte själva. Vi tar de miljöriskerna det får någon annan bära. Det är inte att ta ett internationellt ansvar. Det håller inte heller att säga att vad vi gör med kärnkraften här i påverkar inte i stort vad som händer ute i världen. Skulle vi föra över det resonemanget på alla övriga energiområden skulle vi inte göra någonting, för det spelar ingen roll. Men så är det ju inte! Det måste alltid vara någon som går före, som visar vägen, som törs bryta ny mark. Utan det får man ingen utveckling. Utan dem som vågar hade vi aldrig haft några nya uppfinningar över huvud taget. Utan dem som vågar tänka nya tankar stannar utvecklingen. Det här är en farlig väg. Jag tror också att egentligen inser det om hon tänker efter hur det ser ut. Vi är väldigt snabba att säga att inte ska ha kärnkraft, för det är farligt, och i är det livsfarligt. Men här i är det jättebra. Det är ett resonemang som inte håller i slutändan. Jag förstår inte varför ni håller fast vid kärnkraften. Ni sänder ut helt fel signaler. Det är bara vägen bort från de fossila bränslena och kärnkraften som är en väg till en hållbar ekonomisk utveckling som också är solidarisk med övriga världen. Vi kan inte fortsätta att använda energin på det sätt vi gör . 116 () replik: Som jag nämnde tidigare, är det mål som vi nu sätter upp till exempel när det gäller vindkraften att vi ska öka volymerna tio gånger jämfört med den tidigare utbyggnadstakten. Om man vänder på steken då: Vad är ert alternativ? Jo, ni säger att det ska vara förbjudet med uranbrytning. föreslår ni inte att alla reaktorer ska stängas . Om ni vill avveckla hela den svenska kärnkraften över en hanterbar tid på 10, 15 eller inte vet jag vad ni tycker nu hur har ni då tänkt er att detta ska kunna ersättas med det som man inte klarar med effektivisering? Det går inte ihop. Vi har konstaterat att för att det här ska gå ihop, för att vi inte ska driva svensk industri ut ur landet och i stället arbeta med sämre villkor, är det nödvändigt att ge beskedet att den svenska kärnkraften kan finnas kvar och att vi genom elcertifikaten och genom olika typer av regelförändringar, teknikutvecklingsstöd och så vidare satsar på att få fram alternativ. Men det är ju sådana proportioner om man tror att man kan ersätta kärnkraften med vindkraft på är man helt ute i det blå. 117 () replik: Jag lyssnade med spänt intresse på replikskiftet och på kommentaren om uttagsskatt i anförandet. Det är väl uppenbart att inte ser några som helst bekymmer i diskussionen om uttagsskatt och att den skulle vara något hinder för vindkraften. Det är ett intressant besked till alla dem som är entreprenörer och som engagerar sig för att vi ska få en fortsatt satsning på utbyggd vindkraft i . Det är i och för sig ingen hemlighet att inte har varit någon större älskare av vindkraften. kommer från ett storstadsområde där fjärrvärmeutbyggnaden har minskat ganska ordentligt. I utskottet hanterade vi frågan om prisprövning av fjärrvärme, och det avslog ni, trots att branschen var överens. skulle kontrollera priserna så att man får en legitimitet i marknaden. Såväl fastighetsägare och HSB som hyresgästerna men för den delen också fjärrvärmeföretagen var väldigt angelägna om att man skulle få en prisprövning. Det blev inte så det avslog ni. Då begärde vi tillsättandet av en utredning om ökad konkurrens i fjärrvärmenäten, och den har heller inte tillsatts. Med anledning av det och med anledning av den kraftigt ökade prisbilden på fjärrvärme, inte minst i , kan man ställa sig frågan: Finns det någon insats som ni gör för att skärpa konkurrensen på elmarknaden och på energimarknaden, inte minst för de boende i ? Kan ni ge något exempel? 118 () replik: hör väl just frågan om den lokala fjärrvärmemarknaden på möjligen hemma i kommunfullmäktiges sammanträdeslokaler. Jag är inte helt uppdaterad på hur man har resonerat i de olika kommunerna jag ber om ursäkt för det men jag kan säkert kontrollera det. Såvitt jag vet har vi fortfarande inte diskuterat att bygga ut någon fjärrvärme där jag bor, men du kanske har bättre kontakter med den socialdemokratiska kommunledningen där. När det gäller uttagsskatten sade jag inte alls att det är helt problemfritt tvärtom. Utformningen av tillämpningen av det här måste man naturligtvis följa noga. Men själva grundfrågan är om man genom att starta företag i form av ekonomisk förening och i det företaget producerar just vindkraft ska ha radikalt annorlunda inkomstskatteregler än om man tillverkar någonting annat i den ekonomiska föreningen. Det är lite grann av en grundläggande principfråga. I så fall måste det ses i ett samlat sammanhang när det gäller vindkraftens arbetsförutsättningar. Jag tror visst att det kan finnas problem när detta tillämpas, men då kan man kasta bollen tillbaka: Varför införde ni den här skatten? Varför befriade ni inte vindkraften redan från början och gav dem annorlunda villkor? Och vad händer när det startas solcellskooperativ? Ska de också ha separata skatteregler? Hur är det med andra behjärtansvärda ändamål? Vi kanske får fundera lite på hur man ser på inkomstbeskattningen av vinster över huvud taget. 119 () replik: Tack för beskedet! Jag tror inte att någon kan tolka inlägg som att hon ser det som angeläget att göra några insatser för att förändra problematiken med uttagsbeskattning. frågade inte jag om fjärrvärmen i utan om det faktum att vi i hanterar frågorna om prisprövning och ökad konkurrens i fjärrvärmenäten. Jag frågade väldigt tydligt: Kan ge något exempel på hur man ökar konkurrensen på elmarknaden så att fastighetsägare, villaägare och andra ska kunna få en bättre marknad att vända sig till? Jag hörde inte ett enda exempel. Tvärtom har den här regeringen försenat och försvårat möjligheterna att få en fungerande elmarknad. I mitt anförande redovisade jag en hel lista på insatser som man skulle kunna göra för att få en ökad konkurrens på elmarknaden. Men det är uppenbart att den regering som ändå har borgerliga företrädare som brukar prata om vikten av konkurrens har avstått från att göra insatser.