prot · GX0946 · 2009-12-09 00:00:00 — Att då använda pengarna i en viktig miljöomställning tycker jag nog är en ganska klok politik. I mitt anförande hann jag inte ta upp frågan om att skatten på handelsgödsel tas bort. Jag måste fråga : Hur har regeringen tänkt minska jordbrukets inverkan på övergödningen när man genomför en sådan här åtgärd? 15 () replik: Jag gav svaret till att priset på handelsgödsel inte verkar ha någon betydelse för påverkan, och ska man inte ha kvar skatten på det. Man ska ju styra en skatt så att den tar som den ska. Kollektivtrafik i glesbygd ja, du kommer ju från , och det är också glesbygd. Jag tror att varken du eller jag kommer att uppleva att vi i glesbygden har bussförbindelser med samma intervall som i , eller . Kollektivtrafik i glesbygd ja, i viss mån kommer det att fungera mellan stora orter och där vi får utbyggd järnväg. Jag hoppas att det kommer att börja fungera rätt bra i mitt län nu med och , att vi kommer att kunna få ökade arbetskraftsområden när vi kan åka kollektivt. Många föredrar att göra det, speciellt . Då är det väl jättetrevligt att kunna sätta sig på ett tåg i stället för att sitta i sin bil och ligga bakom snöröken. Men det kommer inte att fungera överallt, och det inser du också. Det är klart att det inte kommer att fungera med kollektivtrafik i , , och andra orter i och även småorter i , så vi måste använda bilen. Jag tycker att vi måste ta det lite försiktigt och långsamt så att folk hinner ställa om och köpa miljövänliga bilar, annars blir det någonting som straffar människor som har lite sämre ekonomi och inte har råd att på en gång köpa en ny och dyrare bil som ger mindre utsläpp. 16 () replik: Nej, man kan naturligtvis inte ersätta bilen med kollektivtrafik överallt. Det faller på sin egen orimlighet. Jag tycker att det är så självklart att vi inte behöver ha den diskussionen. Människor som bor i glesbygd är beroende av bil, punkt slut. Så är det naturligtvis. Det är därför vi har lagt fram förslag för att kompensera dem för den extrakostnad de kommer att få när vi höjer drivmedelsskatten, precis som jag sade. Men hand i hand med den åtgärden är det jätteviktigt att satsa också på kollektivtrafik, självklart. Jag märker att glider undan svaret när det gäller skatten på handelsgödsel. säger bara att den inte är verksam, utan att vi måste göra någonting annat. Min fråga var: Hur tänker alliansregeringen minska jordbrukets inverkan på övergödningen? Ni kan inte bara säga att ni anser att handelsgödselskatten inte är bra. Nej visst, ni har tagit bort den. Men vad tänker ni göra i stället? 17 () replik: Vi går tillbaka till det här med prissättningen på elen. Visst, det handlar om utsläppsrätter och att bolagen gör stora vinster. Men tycker man det måste man komma med förslag som ändrar på det i stället för att bara säga att de gör så stora vinster, så då tar vi ut högre skatt. Det är det resonemanget som jag hakar upp mig på, för det är planekonomi. Har man för stora vinster i privata bolag, då höjer vi skatten. Då finns det ju en bakomliggande orsak, och ska man ta itu med den i stället för att höja skatten. När det gäller handelsgödsel igen: Det här är skatteutskottets betänkande, och vi pratar om skatter och styrande skatter. När det i övrigt gäller handelsgödsel måste jag hänvisa till mina kolleger i miljö- och jordbruksutskottet. Du får väl ta den diskussionen med , eftersom jag tyvärr inte kan det, annars skulle jag gärna ha gjort det. Det har visat sig att skatten inte haft någon påverkan, och då tar vi bort den. Eftersom skatten inte har haft någon påverkan lär det inte ha någon betydelse för övergödningen. Man lär inte köpa mer gödsel . Skulle det bli så får vi titta på vad man kan göra i stället. Men det vi debatterar nu är en skattefråga. Den andra frågan får man diskutera i miljö- och jordbruksutskottet. 18 (): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. De miljöutmaningar vi står inför är gränsöverskridande. Alliansregeringen har flyttat fram positionerna inom miljöpolitiken och då särskilt inom klimatpolitiken. I dagens debatt låter det som att det inte finns några styrande klimatskatter, men visst innehåller förslaget sådana. Ambitionen är att ska vara ledande vad gäller hållbar utveckling både på hemmaplan och internationellt. Alliansregeringens miljöpolitik grundar sig på internationellt samarbete och på att ta vara på de möjligheter som finns till miljöförbättringar. Miljöminister sliter just nu med avtalet i . I betänkandet finns ett antal förslag till styrande förändringar av punktskatter med målsättningen att minska utsläpp av växthusgaser, bidra till målen för andelen förnybar energi och uppnå effektivare energianvändning. Förslagen ingår i budgetpropositionen och klimatproposition. Betänkandet innehåller den lagtext på skatteområdet som behövs för att förverkliga de tidigare beslutade förslagen i budgetpropositionen och klimatpropositionen. Punktskatterna är alltså en konsekvens av redan fattade beslut. Det visar på kompromissviljan och enigheten inom alliansregeringen för att åstadkomma en trovärdig politik på miljöskatteområdet. Oppositionens tre partier utgör med sina 13 olika yrkanden ett mycket spretigt alternativ. Socialdemokraterna föreslår att koldioxidskatten ska höjas mer än i regeringens förslag, vilket påverkar bensinpriset motsvarande en höjning med utöver budgetförslaget . föreslår en skattehöjning på bensin med och att koldioxidskatten ska höjas med mer än i regeringens förslag, vilket påverkar bensinpriset motsvarande en höjning med utöver budgetförslaget 2010. Lägger man samman det med de 75 örena blir det ungefär 1:30 . föreslår att koldioxidskatten höjs med 2010, 2011 och 2012, vilket innebär en ökning av bensinpriset med runt 1:80 till 2012. Att klara ut vad som skiljer regeringens politik från de tre olika oppositionspartiernas 13 olika reservationer, som alla var för sig innehåller en mängd olika åtgärdsförslag med kronor och ören, låter sig inte göras på ett begripligt sätt i ett debattinlägg. Jag har ändå valt att belysa en av punkskatterna särskilt. Utöver de skatter i betänkandet som har direkt koppling till växthusgaserna, koldioxidskatt, energiskatt och fordonsskatt, finns ett förslag i betänkandet om att ta bort skatten på handelsgödsel. Denna fråga har en indirekt koppling till klimatskatterna. Även här är det en fråga om att se politiken i ett globalt perspektiv. Frågan om handelsgödsel hänger samman med frågan om koldioxidskatt. Regeringen har som målsättning att använda skatten som styrmedel även inom jordbruksnäringen för att påskynda omställningen till förnybara drivmedel och komma bort från beroendet av fossila drivmedel och utsläpp av växthusgaser. Det anser jag vara en rimlig princip att hålla fast vid trots att har högre drivmedelsskatter inom jordbruket än konkurrensländerna. Denna omställning är besvärlig nog som den är. Som jag också sade bör handelsgödselfrågan liksom klimatfrågan ses i ett globalt perspektiv. är ett av endast två länder i världen som har en beskattning av gödsel. Denna skatt försämrar svenska lantbrukares konkurrensvillkor utan att ha någon större effekt på användandet av gödselmedel. Svenska bönder har en pressad konkurrenssituation och har inte pengar att gödsla med. Gödsel innebär pengar även utan en snedvriden beskattning. har en strängare miljölagstiftning än många konkurrerande länder vad gäller spridning av gödsel och bekämpningsmedel och val av grödor. Det är bra; det ska vi fortsätta ha. Men det är också viktigt att bönder får ekonomiska villkor att producera och sälja de livsmedel som vi har stiftat dessa lagar för. har på område efter område en strängare lagstiftning än andra länder. Trots grisdebatten kan vi konstatera att vi har hårdare bestämmelser än andra. Men hur bra det än är kan allt bli bättre. Frågan som alla bör ställa sig är om vi som lagstiftare vill se ett svenskt lantbruk. På handelsgödselområdet är det, som jag ser det, tämligen enkelt att göra förändringar så att svenskt jordbruk stärks. Det är meningslöst att ställa hårdare krav på vårt eget jordbruk om den svenska konsumenten sedan köper importerade produkter från andra länder för att de är billigare. Med lagen om offentlig upphandling inom EU, där priset ofta är den avgörande faktorn, kan det innebära att kommuner och landsting upphandlar mat till våra skolbarn och äldre som transporteras över såväl land och vatten för att nå fram. Det är inte så klimatsmart. Dessutom vill vi se som ett matland som kan exportera livsmedel till kunder utanför . I mitt hemlän har stort politiskt inflytande. Där har och de flesta kommuner tagit beslut om att upphandlingen av livsmedel ska innehålla ekologiska varor. Men även de konventionella jordbruken behövs för att förse oss med bra livsmedel och för att hålla landsbygden levande. Även om jag gärna ser en utökning av det ekologiska jordbruket är inställning i frågan rent hämmande för svensk livsmedelsproduktion. förespråkar nämligen i sin reservation en höjning av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel . Det handlar alltså inte om att bromsa upp att vi vill ta bort denna beskattning, utan vill dessutom lägga på . Ett sådant förslag öppnar för mer import av jordbruksprodukter som odlats med gödsel och gifter. Min uppfattning är att borttagandet av handelsgödselskatten i inte leder till någon nämnvärd ökad miljöpåverkan men att frågan om miljöskadliga gödningsämnen och bekämpningsmedel i livsmedelsproduktionen i större utsträckning bör vara en global fråga som ska behandlas på en internationell politisk arena som till exempel . Men delar väl inte den åsikten eftersom man är det enda parti i riksdag som uttalat är motståndare till EU. Jag yrkar som sagt bifall till utskottets förslag. 19 () replik: Jag tror att vi alla delar uppfattningen att det är viktigt att vi har ett livskraftigt och starkt svenskt jordbruk som kan producera produkter av hög kvalitet med så låg påverkan som möjligt på miljö och djur. Men om vi tar bort alla miljö- och djurskyddskrav tappar det svenska jordbruket en av sina starkaste konkurrensfördelar. Det är inte den väg vi ska gå. Vi ska behålla hårda krav både på miljöstyrning och på djurskydd i det svenska jordbruket. Gödselskatten är en sådan del. tror inte att den har någon effekt, men egen promemoria säger att den har det. Tack vare gödselskatten har vi minskat kväveutsläppet med . Olika remissinstanser framhåller vikten av den här skatten. till exempel säger att man tycker att fördelarna överväger nackdelarna, och man säger att gödselskatten är ett relativt billigt sätt att minska utsläppen av växthusgaser. Det handlar ju inte bara om övergödning. Det tycks finnas många goda skäl till att gödselskatten har en miljöstyrande effekt. Om man känner att man ändå behöver kompensera jordbruket på något sätt kanske man ska fundera över om man kan göra det på andra sätt. Regeringen skriver ju i propositionen att eventuella fördelningseffekter bör kunna hanteras på annat sätt. Skulle någon form av stöd för jordbrukare som inte är kopplat till ökad gödselanvändning kunna vara en idé? Man kan också undra varför man tar bort kadmiumdelen av gödselskatten. Den har i praktiken haft den effekten att man använder sig av gödselmedel som har lägre kadmiuminnehåll så att man inte behöver betala så mycket av den skatten. Det har egentligen inte påverkat jordbrukets konkurrenskraft nämnvärt. Varför tar man bort den också när man är i farten? Varför tar man bort skatten på avfallsförbränning? Det är en annan skatt som man nu bara plockar bort. Det har förvisso funnits problem med utformningen av den, men man kanske skulle börja med att titta på utformningen och inte bara säga att den inte har fungerat optimalt och att man därför tar bort den. Det är ganska slött. 20 () replik: Vi tar bort alla krav på jordbruket, sade . Det handlar definitivt inte om att ta bort alla krav på jordbruket. Det här är ett förslag om att ta bort en skatt. Det är en skatt som bara ett enda land utöver har. Av det skälet tycker jag definitivt att det är en konkurrenshämmande faktor. Att i stället införa ett stöd till jordbrukare som bara skulle omfatta vårt eget land tror jag inte att vi har möjlighet att åstadkomma inom en europeisk gemenskap. Då handlar det om något som liknar den bilindustri som man stöder på olika håll i världen. Jag har svårt att tro att sådana protektionistiska idéer skulle vara hållbara när det gäller jordbruket i . Det är tillåtet att införa skatter inom de fristående staterna, däremot inte ekonomiska stöd. Genom denna åtgärd skulle vi kunna göra det mer jämställt på den konkurrensutsatta marknaden. Det tycker jag är en enkel åtgärd för att vårt förhållandevis rena jordbruk ska kunna få ut sina produkter på likvärdiga villkor. 21 () replik: Jag tror givetvis inte att ni menar att man ska ta bort alla krav på jordbruket. Jag menar bara att om man drar resonemanget till sin spets tror jag inte att det får positiva effekter. Vi ska arbeta för att svenska livsmedel ska konkurrera genom sin goda kvalitet och genom en positiv inverkan på omvärlden, inte nödvändigtvis genom att vara billigast i världen för då tror jag inte att vi kommer att vinna racet över huvud taget. Frågan om stöd till jordbruket är intressant. Som säger kan man ju inte bara pytsa ut stöd hur som helst. Med den gödselskatt som man har haft har det funnits ett sätt att återföra pengarna till näringen genom något som kallas Greppa näringen. Det har inneburit att man har gett stöd på olika sätt för att jordbrukare ska kunna minska sin gödselanvändning och kväveutlakning. Det har varit positivt för jordbrukare. Om man kan minska gödselanvändningen genom att sprida gödsel mer effektivt minskar det ju kostnaderna. Om man genom olika åtgärder kan minska utlakningen är det ju också positivt. Det är en åtgärd som man kan använda sig av. Jag tycker att man skulle fundera mer på det och inte bara ta bort gödselskatten. Samma sak gäller avfallsförbränningsskatten, som inte nämnde i sitt svar. Man kan fundera över utformningen. beskattas till exempel träavfall, trots att det egentligen är att betrakta som biobränsle, däremot inte industriavfall. Sådana saker skulle man kunna rätta till. Om man är orolig för avfallstransporter kanske man ska fundera över att inte ha en energipolitisk styrning i form av differentierade skatter beroende på om det förbränns i kraftvärmeverk eller i vanliga värmeverk. Man skulle kunna fundera över om det går att göra avfallsförbränningsskatten mer effektiv och inte bara ta bort den utan att ha någon som helst styrning för hur man vill minska avfallsförbränningen och se till att avfallet i större utsträckning går till återvinning och biologisk behandling. 22 () replik: Det finns ju regler för gödselhanteringen även utan den här beskattningen. Det finns regler för när, hur och var man får sprida gödsel till exempel för våtmarker och annat för att skydda naturen. Den forskningen har gått framåt och gjort nytta. Gödselskatten har självklart haft effekt i ett initialt skede. Gödsel kostar oavsett om den beskattas eller inte. Man har ju inte för mycket pengar så att man tvunget måste sprida ut dem på markerna. Man gödslar, som sagt, inte gärna bort sina pengar. Det här är en möjlighet att hålla ned priserna på sina varor så att man får ut dem på marknaden. När det gäller miljöforskningen och de åtgärder som skatten har använts till står det ingenting i förslaget om att den delen ska tas bort för att man gör den här förändringen. Avfallsförbränningsskatten går in under koldioxidbeskattningen. Därmed finns det en beskattning i en ände. har man haft dubbel beskattning man har både beskattat avfallet och koldioxidutsläppet. Det är väl rimligt att man ser över det. Vi tittar också på energiinnehållet i beskattningen. I resonemanget låter det som om vi inte gör någonting från regeringens sida. Det är definitivt fel. Det vi tar ställning till är ekonomiska styrmedel för en bättre miljö, för en bättre energihushållning och för att få en styrande effekt mot de mål vi har inom alliansregeringen för att åstadkomma en skillnad i klimatpolitiken. 23 () replik: och säger att skatterna ska vara styrande. Det är vi naturligtvis helt eniga om. Vi har också sagt att det finns en del saker som är bra i propositionen. Du ägnar en ganska stor del av ditt anförande åt lantbruket och handelsgödsel. Jag har en del frågor om det. Om man tar bort skatten finns en risk för att användandet ökar. Det är ni som har lagt fram ett betänkande när det gäller havsmiljöpolitiken och framför allt . Om man väljer att ta bort handelsgödselskatten, vilket ni har gjort, är det väl rimligt att man i ett annat läge lägger fram förslag om hur man ska jobba med frågan för att ytterligare förbättra havsmiljön. Jag tycker att det är ett rimligt krav. Vi tycker att handelsgödselskatten har haft en styrande effekt. Det får vi stöd för av remissinstanserna, bland annat två tunga, nämligen Kemikalieinspektionen och , som tycker att skatten har haft en styrande effekt. Man tycker att det är olyckligt att den tas bort. Du får gärna kommentera vad man vill göra i stället. har varit drivande när det gäller avfallsförbränningsskatten. I mitt anförande frågade jag vad ni i stället vill göra för att minska förbränningen av avfallet och förbättra återanvändning och återvinning. 24 () replik: Detta är styrande skatter. Det är också styrande skatter när det gäller handelsgödsel. Vi har kommit fram till övergripande beslut inom EU när det gäller kemikalieanvändningen inom livsmedelsindustrin och andra industrier. Jag hoppas att vi ska kunna gå vidare på den vägen för att få likhet i användningen av bekämpningsmedel och när det gäller att få en ökad tillväxt i jordbruket eller hålla uppe tillväxten i jordbruket. Gödsel har givetvis en funktion. Det kan vi inte bortse från. Sedan har vi dem som jobbar inom de alternativa näringarna, inom ekojordbruk. På det sättet tillför de näring och binder utsläpp på ett annat sätt. Jag hoppas mycket att det ska vara en framtid för många. Men det kommer det inte att vara för all verksamhet inom jordbruket, så denna problematik återstår. har vi nu haft en prövotid sedan vi beslutade att införa handelsgödselskatter, och det finns givetvis många lantbrukare som har dragit lärdom av den period som har varit och ser vilken nivå som de kan lägga sig på för att det ska finnas en ekonomi i detta utifrån det beslut som vi har fattat. kommer de att få en lättnad när det gäller just detta eftersom vi kommer att öka kostnaden för deras klimatpåverkande del i fråga om drivmedel med energibeskattningen. Vi kan inte bara ha kostnadsökningar i vårt land. Vi har även på drivmedelsområdet en betydligt högre skatt för våra jordbruksmaskiner än vad man har i konkurrerande länder. Någonstans måste vi lätta på trycket. Detta är den enda möjlighet som jag ser om vi ska få en styrning i fråga om energi. 25 () replik: Vi har reagerat på att detta nog får en helt annan effekt. Lantbrukarna får i och med denna proposition kompensation för andra åtgärder när man höjer koldoxidskatten. Man tar bort handelsgödselskatten för lantbruket som en kompensation. Jag tycker inte att det hänger ihop. Jag är fortfarande inne på att det är en stuprörspolitik. Man ser inte hur det hänger ihop. En annan problematik som också lyfts fram från remissinstanserna är när man höjer koldioxidskatten så att det drabbar exempelvis trädgårdsnäringen, det vill säga växthusodlingen. Det innebär att vi får ett koldioxidläckage eftersom importen av tomater etcetera kommer att öka, och då får vi precis den effekt som man är rädd för när jordbruket i andra delar är konkurrensutsatt i och med att man betalar handelsgödselskatt. Jag fick inte svar på frågan om avfallsförbränningsskatten. Vad vill man göra i stället? Avfallsförbränningsskatten var inte en skatt som var tänkt bara för koldioxidutsläppen utan också för att jämställa de värmeverk som använder sig av sopförbränning eller avfallsförbränning och andra kraftvärmeverk som till exempel använder sig av förnybara råvaror. Då måste man också titta på hur man skattemässigt eller med andra åtgärder kan göra förbättringar så att det inte återigen blir så att avfallsförbränningsbolagen tjänar stora pengar på att bränna sopor i stället för att vi återanvänder och återvinner dem. 26 () replik: Man får ändå säga att avfallsförbränning också är någon form av återvinning. Det är en energiåtervinning av något som man annars skulle ha varit tvungen att ta hand om. Jag tycker därför att det är fel att säga att detta inte är en återvinningsprodukt. Jag vill återvända till frågan om jordbruket. Jag håller envist fast vid att vi måste kompensera. Det låter som om anser att det är fullständigt fel att låta den ena kostnadsökningen kompenseras av att man minskar kostnaderna någon annanstans. Men om vi inte gör detta lyfter vi ut jordbruket från och säger att vi får tillverka våra livsmedel någon annanstans där man kan hålla andra priser och där man kan ha en mindre strikt lagstyrd verksamhet. Där kanske man inte sköter sina grisar på samma sätt som vi gör här. Jag tror i så fall inte att det skulle bli till det bättre. säger att koldioxidskatten drabbar växthusnäringen. Där skulle man alltså inte öka koldioxidskatten. Jag tycker precis tvärtom. Ett växthus står still. Om man jämför det med ett fordon som kör runt är det betydligt enklare att växla över till ett alternativt uppvärmningssystem i fråga om en värmekälla som kan ordnas på en stationär plats. Där har vi stor erfarenhet från alla möjliga lösningar med uppvärmning. Där får det verkligen en styrande effekt om man höjer koldioxidskatten. 27 (): Å vägnar yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på oppositionens 13 reservationer. och många länder står inför stora utmaningar inom klimat- och energiområdet, inte minst med anledning av hotet om en global uppvärmning och det överutnyttjande som vi ser av jordens ändliga resurser. Dessa utmaningar måste tacklas solidariskt, gemensamt, effektivt och utan dröjsmål. Miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är därför av central betydelse för att framtida mål på klimat- och energiområdet ska kunna nås. Olika ekonomiska styrmedel ger olika och varierande effekter och incitament för att vara effektiva. Därför måste de samordnas. En angelägen utgångspunkt för miljöpolitiska styrmedel är att de i möjligaste mån utformas så att förorenaren betalar för sin miljöpåverkan. En av de bärande pelarna i den kristdemokratiska ideologin utgörs av förvaltarskapstanken. Den innebär att människan och mänskligheten har ett långsiktigt ansvar att bruka, bevara och förvalta skapelsen i stället för att slita, slänga, förbruka och leva kortsiktigt. Allt vi gör påverkar både samtid och de efterkommande. Detta gäller samhällets alla områden, kanske framför allt synen på samhällsekonomin och miljön. vänder sig därför mot de avigsidor i konsumtionssamhället som lett till en materialistiskt inspirerad slit-och-släng-filosofi där det långsiktiga och det själsliga lätt glöms bort. Detta har lett till en oansvarig hushållning med förgiftning av luft, vatten och mark och ett resursöverutnyttjande som följd. Jag tänkte vara lite personlig och berätta om hur man som ledamot i denna kammare kan uppleva hur det är att byta en mobiltelefon när man får beskedet att den som man har innehav är otroligt gammal och att mobiltelefonen bör bytas var nionde eller . När vi håller våra mer eller mindre retoriskt skickliga tal detta tillhör väl de retoriskt mindre skickliga talen i kammaren kan vi ändå ställa frågan till oss själva hur vi lever och hur vi som riksdagsledamöter lever och om på denna punkt med ständiga mobiltelefonbyten visar att den är en god förebild eller dess motsats. Förvaltarskapsprincipen är en värdefull politisk ledstjärna i det politiska arbetet för det gemensammas bästa och för ett gott samhälle. Jag tänkte nu gå över till det som ärendet handlar om, nämligen punktskatter. Vi har dem av två olika skäl.