prot · GX0937 · 2009-11-25 00:00:00 — Det gör att med en krympande ekonomi blir beloppet som betalas ut, även om man har enprocentsmålet, per automatik lägre. Här är jag medveten om att de tre vänsterpartierna sannolikt kommer att angripa mig för att jag är moderat och enligt dem vill sänka biståndet. Men om vi kollar på verkligheten kan vi faktiskt se att en regering med en moderat biståndsminister har levererat i bistånd. Och jag fokuserar hellre på vad vi får ut än på vad vi betalar ut, för jag tror som sagt att utvecklingsmål leder till större förbättringar än utbetalningsmål. Internationellt finns en överenskommelse om att vi ska leva upp till målet om ett bistånd på av bni utifrån det regelverk som är fastställt. Det följer och uppnår med bred marginal. Vi jobbar också internationellt för att få andra länder med oss på det, så att också andra länder tar större ansvar. Under det svenska EU-ordförandeskapet har det kraftsamlats på många områden inom utvecklingspolitiken. Jag noterar att oppositionen beklagar sig över det faktum att informationsanslaget för enskilda organisationer minskar. I av finanskris och minskad ekonomi där biståndet i kronor och ören sjunker vill vänsteroppositionen lägga mer pengar på information i , när vi tvingas dra ned på stödet till de fattiga länderna. Vi prioriterar även här fattigdomsbekämpningen. De enskilda organisationerna får dessutom en mindre nedräkning av biståndet än biståndets minskning i sin helhet. Slutligen kan jag konstatera att enigheten i de tre vänsterpartierna Socialdemokraterna, inte direkt genomsyrar deras hållning i utrikes- och utvecklingspolitiken. Det kanske är extra tydligt inom utvecklings- och utrikespolitiken. Det är värt att notera att det i betänkandet finns 11 reservationer och 4 särskilda yttrande från oppositionen. Mer än hälften av reservationerna är enskilda reservationer från ett av partierna som inte håller med de andra. Det blir dessutom något av en färglös kosmetisk åtgärd när det som står i vissa av reservationerna är exakt detsamma som står i betänkandet som alliansledamöterna i ställer sig bakom. Vad gäller de särskilda yttrandena lyser enigheten också där med sin frånvaro. Det finns en fråga som förenar oppositionen, och det är frågan om och dess verksamhet i allmänhet, en verksamhet som i många fall skapat väl fungerande företag och arbetstillfällen och därmed tillväxt och utveckling. Vi tror på arbetslinjen och skapandet av riktiga jobb och en långsiktigt hållbar utveckling. Vi vill att fler personer här i ska kunna gå från utanförskap till arbete, och det vill vi också internationellt. I länder där arbetslöshet och utanförskap är i stort sett totalt är varje skapat arbete än mer viktigt. Här har i många fall lyckats mycket väl. Till det säger alliansen ja och vänstern nej. Med dessa ord, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut. 97 HANS () replik: oroar sig av någon ganska märklig anledning över att vi i oppositionen inte är eniga om varje reservation. Men jag tänker då göra glad genom att fokusera på en av de frågor där vi är klockrent eniga från oppositionen, nämligen frågan om där vi säger nej till det borgerliga förslaget att ta 100 miljoner från biståndsbudgeten och pumpa in dem i . Det är inte första gången det här sker. Under den här mandatperioden har den borgerliga regeringen pumpat in i , trots att vi nu ser skandal efter skandal i verksamhet. Tidningen avslöjar att placerade 98 miljoner svenska biståndskronor i skatteparadis, av de samlade utländska investeringar man gjorde. har varit i utskottet och också offentligt presenterat sin svidande kritik mot verksamhet. Man säger att sätter sin egen kortsiktiga lönsamhet framför utvecklingsperspektiven och utvecklingsmålen. Det måste ju rimma extremt illa med den borgerliga retoriken om kvalitet i biståndet att pumpa in biståndspengar i skatteparadis och låta kortsiktiga vinstintressen gå före utvecklingsperspektiven. Vad jag förstår har en del av avslöjandena kommit efter att regeringen presenterade sin budgetproposition, så det har funnits all möjlighet i världen för den borgerliga alliansen att ändra sig på den här punkten. Budgeten har ju inte blivit klubbad . Det finns möjlighet att backa här, att dra tillbaka förslaget och invänta eventuella förändringar i verksamhet och sedan gå in med pengarna. Men så sker inte, utan man fortsätter som den ståndaktiga tennsoldaten att hålla fast vid sitt förslag om att pumpa in 100 miljoner svenska biståndskronor i en hårt kritiserad verksamhet. Varför, , väljer ni att hålla fast vid detta orimliga förslag? 98 () replik: Som jag sade i mitt anförande tycker vi att gör mycket som är bra. De har haft många verksamheter som har fungerat väl. Någon verksamhet har fungerat mindre väl. tog upp något exempel, och diskuterade också kring detta. Så är det, är ett riskkapitalbolag som går in och tar risker på områden där andra inte tar risker. Det är väl sannolikt så, och det ska vi vara medvetna om, att om man gör det kommer det även att vara vissa projekt som inte är till lyckade. Därför är det viktigt att man redan från början är medveten om detta och givetvis vidtar så mycket säkerhetsåtgärder som möjligt för att så inte ska ske. tycker jag att det är bra att ha fokus också på det som har fungerat väl. Det är samma sak på andra områden inom biståndet. Bara för att vissa delar av budgetstödet inte alltid har fungerat hundraprocentigt, om vi ska vara diplomatiska, liksom vissa projektbistånd eller att enskilda organisationer inte alltid har levererat perfekt, behöver man inte i alla lägen strypa eller dra ned stödet till dessa. till resultatet som helhet värderar vi som en bra verksamhet som gör nytta och leder till utveckling. 99 HANS () replik: Jag imponeras av effektiviteten hos ideologiska skygglappar. Han vägrar ta intryck av det som presenteras på område efter område när man kritiserar . Det är fascinerande att höra från en borgerlig företrädare som har deltagit i hetsen mot de svenska frivilligorganisationerna när de inte har kunnat redovisa varje kvitto på småsummor att han inte på någon punkt är beredd att ta intryck av all den omfattande kritik som har riktats mot . Inför denna debatt gick jag in och kollade vad den borgerliga alliansen har skrivit om i sin budgetproposition. På s. 37 skriver man: verksamhet ligger väl i överensstämmelse med den allmänna inriktningen för svenskt utvecklingssamarbete. Är det en skrivning som den borgerliga regeringen håller fast vid efter att det visat sig att sätter sina kortsiktiga vinstintressen före utvecklingsperspektiven? Är det en skrivning man håller fast vid efter att det visat sig att har pumpat in 98 miljoner biståndskronor i skatteparadis? Håller man fast vid att verksamhet ligger väl i överensstämmelse med den allmänna inriktningen för svenskt utvecklingssamarbete? Ställer man sig bakom det efter avslöjandena i om att man har genomdrivit misslyckade projekt som har tvingat makedonska mjölkbönder att slakta sina egna kor? Jag vet inte om detta är politik för att bryta utanförskap. 100 () replik: Som borde ha förstått av den pågående debatten och av de diskussioner vi har haft i utskott och utanför så har alliansen välkomnat granskning av . Där det finns konkret kritik ska man givetvis ta till sig den och se till att förbättra. Det råder inget tvivel om det. När det gäller skatteparadis, som var inne på, har vi diskuterat skatteparadis ofta och mycket här i kammaren. Det tecknas avtal med olika skatteparadis för att förhindra möjligheten att kunna agera på det vis som gjort. är ett företag och agerar som ett sådant, dock med den skillnaden att man finansieras av biståndspengar. Då är det viktigt att se hur vi kan lösa situationen med skatteparadis. Jag ifrågasätter starkt tal om hets mot frivilligorganisationer. Jag är ganska övertygad om att han syftar på den kritik som kom från . Som moderat tyckte jag att det var bra att den kritiken kom fram. Kritiken riktades inte främst till frivilligorganisationerna utan till Sidas bristande möjlighet att kunna följa upp vad svenska biståndsmedel används till. Där är jag kritisk. Betalar vi ut svenska skattepengar ska vi kunna följa upp vad de används till. Det kan vi inte kritisera för. Där är det enkelt och tydligt att utvärdera och följa upp vart de pengar som betalats ut har gått, oavsett om det har fungerat bra eller dåligt. Det är viktigt. Och i många delar har fungerat mycket väl. 101 () replik: Det var intressant att lyssna på ordväxlingen mellan och . Det normala vore väl att man agerar på ungefär samma sätt i båda dessa fall. När presenterade sin kritik mot Sidas utbetalning till enskilda organisationer var reaktionen från statsministern och den övriga regeringen snabb. I detta sammanhang har det varit bedövande tyst. Samma önskan om ordning och reda borde väl gälla över hela linjen när vi hanterar svenska biståndsmedel. I det som har presenterats, i de intervjuer som har gjorts och i det som sagts av företrädare för i utrikesutskottet har det varit mycket sparsamt med kommentarer. Det hela kan summeras till ett beklagande. Det är en trovärdighetsfråga. Det handlar inte bara om stopp och belägg eller att verksamheten ska fortsätta som tidigare, utan det handlar om att man vill fylla på med 100 miljoner. Tycker inte att det är en trovärdighetsfråga när man så starkt har drivit frågan om ordning och reda? Jag ska ta denna diskussion ordentligt med biståndsministern . Man driver frågan om ordning och reda så starkt, men här decimerar det sig till ett beklagande. 102 () replik: Det är viktigt med trovärdighet och att vi har krav och är tydliga vad gäller effektivitet och resultat. Alliansen har varit tydlig här. Det har inte varit bedövande tyst. Vi har tydligt välkomnat den kritik som har framkommit. tog upp Swedmilk i . Det är givetvis ett olyckligt fall där det har begåtts fel och eventuellt brott, inte av men av andra. Det får ett rättsligt efterspel precis som när andra brott begås. är här en del som går in och satsar för att få till stånd en verksamhet. I detta fall finns givetvis det som är uppbyggt och investerat kvar. Däremot är verksamheten självklart mycket hårt drabbad. Frågan är vad som kommer att kunna göras framöver. Kan man få i gång verksamheten igen? Här pågår det ett intensivt arbete, och det är viktigt. 103 () replik: får gärna förtydliga. Var har ni varit så tydliga någonstans? Det vill jag gärna höra. Jag har ett par frågor till. Också vi socialdemokrater är djupt kritiska till neddragningarna vad gäller enskilda organisationer. Vi hörde kolleger i den rödgröna koalitionen redogöra för neddragningar från 128 miljoner till 54 miljoner. Det är en dramatisk förändring som får ganska långtgående effekter. För mig krävs en långsiktighet. Vill man ha en långsiktighet och aktivitet hos enskilda organisationer och vill man att de ska kunna behålla sin dubbla roll dels att samla in pengar, dels att jobba med att förankra biståndet hos svenska folket vet jag av egen erfarenhet att man inte kan samla in pengar till det nere på torget. Det är inte lätt att generera pengar till att informera svenska folket på det viset. Därför är det en dramatisk förändring att gå från 128 miljoner till 54 miljoner. Jag skulle vilja höra hur ser på detta. Vi är djupt kritiska, och vi har lagt in några tiotals miljoner för att försöka stävja detta en aning. ger sig själv och beröm vad gäller enprocentsmålet. Om själva hade fått bestämma och de tre övriga partierna inte hade funnits i alliansen hade ni då haft i bistånd i budgeten ? Jag hoppas att ger ett ärligt svar på den frågan. 104 () replik: Jag tackar för frågorna. Jag hoppas att jag var tydlig i mitt anförande vad gäller enprocentsmålet. Jag sade att vi har ett enprocentsmål men att jag själv hellre ser ett utvecklingsmål än ett utbetalningsmål och eftersträvar en långsiktighet. Långsiktigheten kritiserar jag i och med att vi är bundna till enprocentsmålet. Har man hur mycket pengar som helst kan man se till att det aldrig sjunker och att det ofta ligger långt över. Vi måste dock ta ansvar för statens finanser, vilket vi gör, och har vi ett enprocentsmål är det där vi håller oss. I vissa fall kanske vi hade , andra år kanske vi hade haft något mindre. Jag vill återigen säga att jag inte tror att man ska låsa sig vid procentsiffran. När det gäller de frivilliga organisationerna har vi organisationsstödet där biståndet i kronor och ören sjunker. Det påverkar de organisationer som inte får pengarna. Men jag tror att det påverkar de fattiga människorna ute i världen ännu mer om vi tar pengar därifrån och skär ned. Det handlar om prioriteringar. Vi valde att prioritera verksamhet utomlands för fattiga människor i stället för information inom . 105 () replik: envisas med att kalla oss på den här sidan för vänsterpartierna. Jag vill påminna om att vi är det gröna partiet i den här . Det vore ungefär som att jag skulle kalla er allihop för konservativa partier. Det är en beteckning som ni själva inte längre använder, inte ens när i andra länder skulle kallas för The Conservative Party eller någonting sådant. Det vill ni inte ens kännas vid själva. Vi kanske ska kalla varandra för det som vi själva betecknar oss som. Då kan jag i så fall kalla dig för moderat och inte konservativ. Jag skulle vilja fråga lite grann om Östeuropasamarbetet. Vi har protesterat mot att man har lagt det inom biståndsramen men i en annan budgetpost. Vad är det som gör att det inte kan ingå i det ordinarie biståndet? Varför gjorde man en egen post? Jag skulle vilja ha reda på vad det är som gör det. Om vi ska kunna stå bakom det måste vi veta vad de pengarna egentligen ska gå till och varför de inte finns i det ordinarie biståndet. Jag har för mig att man sade att det inte var enligt Dacreglerna fullt ut. Jag skulle därför vilja veta vad som är anledningen till detta. Jag tänkte också på frågan om handel som du tog upp i ditt anförande. Det är viktigt att det är en handel som pågår. Men det är också oerhört viktigt att vi har en uppföljning av hur till exempel våra svenska företag eller europeiska företag som beger sig till andra länder, handlar med andra länder eller investerar i andra länder beter sig. med neddragningen av informationsanslaget har vi mindre möjligheter att följa upp vad som händer. 106 () replik: Det var trevligt att få beskedet att ni inte är vänster. Däremot kan man titta på de förslag som kommer. De eniga förslag som kommer är i varje fall inte borgerliga. Det är en vänsteropposition vi har i till de fyra borgerliga partierna, som alla betecknar sig som borgerliga och tillhör på den politiska skalan, om vi ska diskutera sådana delar. När det gäller insatser i har vi olika budgetposter. Det finns givetvis olika delar av insatserna i östra . Rysslandsinsatserna som vi har stått här och diskuterat är några av dem. är inte Dacfähigt enligt de regler vi har. Men som vi alla är medvetna om, och som , och Hans brukar påminna oss om, har man inte minst i ett stort problem med yttrande- och tryckfriheten. Vi satsar nu pengar till journalister, politiska grupper och människorättsaktivister men också klimatbistånd och så vidare som vi tycker är viktigt. Det är återigen så att vi måste fråga oss: Vad är det vi uppnår med att vi ger pengarna? Vad är det för resultat vi får? Vi tror att det ger bra resultat. Sedan är det inte allt som omfattas av Dackriterierna. 107 () replik: Jag förstår det som så att ni i de fyra högerpartierna på den sidan anser att vi är tre vänsterpartier på denna sida. Du kallade er själva för borgerliga. Vi kallar oss för rödgröna. Du säger att biståndet inte är Dacfähigt. Det var just därför som vi ifrågasätter att det ligger under biståndsramen och inte under någonting annat. Det svenska biståndet ska i huvudsak gå till fattigdomsbekämpning. Sedan har vi ett antal kriterier utöver det. Men vi har rätt i att det inte är Dacfähigt. Därför borde det inte ligga under biståndet utan någon helt annanstans. Vi återgår till frivilligorganisationerna. Du sade i svaret till Hans att det självklart är så att när biståndet går ned ska det också påverka frivilligorganisationerna. I mitt inlägg sade jag att jag inte någonstans kan läsa mig till att stödet till frivilligorganisationerna ska öka när ekonomin är bättre. Är det så att det ska minska när ekonomin är sämre borde det också öka när ekonomin är bättre. Men så har inte varit fallet, utan det har varit samma summa under de år som har varit. helt plötsligt ska stödet minska, och de ska vara glada för att minskningen är mindre för dem än inom många andra områden. Jag skulle vilja höra din syn på det. Ska det fortsättningsvis vara så att stödet ökar när det är goda tider och minskar när det är sämre tider? Då kan man lite grann spara . Nästa fråga är: När ska det återställas efter den här minskningen till den nivå det var tidigare? Om det bara är nu som det ska minskas för att det är dåliga tider bör det också återställas . 108 () replik: Vi har partier som emellanåt kallar sig gröna även på den borgerliga sidan. Det finns säkert både grön höger och grön vänster. Det finns i varje fall de rödgröna och alliansen. Vi kan nöja oss där och frångå den diskussionen. Det svenska biståndet går i huvudsak till fattigdomsbekämpning. Till allra största del är det fattigdomsbekämpningen som står i fokus. Åtgärder i andra delar kan också vara viktigt emellanåt. Som jag sade i mitt anförande som så korrekt berättade här får frivilligorganisationerna en mindre sänkning än biståndet som helhet. Vi har den situationen att ekonomin minskar. Exakt när och med hur mycket det ska öka är svårt att sia om. Vi får se på den ekonomiska utvecklingen i landet . Jag ska gå till frågan om handeln, som jag inte hann svara på i mitt första inlägg och som ställde som första fråga. Vi tycker att handeln är viktig. Det är givetvis så att den ska granskas och följas upp även . Där sätter vi stor vikt vid att vi ska utvärdera och se vad det leder till. Det gäller handelsverksamhet. Där är det klart att biståndet utvärderas. Men sedan måste vi se till och följa vad som händer i vår omvärld. Vad gör vi för biståndsinsatser? Vad händer på handelssidan, och vilka behov finns framgent? Sedan är jag inte övertygad om att problem på bästa sätt avhjälps och förbättras genom att svenska frivilligorganisationer med sitt informationsstöd informerar om detta i . Vi har fungerande kontrollsystem vad gäller det svenska biståndet, och vi följer utvecklingen runt om i världen. 109 (): Vi diskuterar nu politik för global utveckling, eller åtminstone delar av den politiken. Den är i ärlighetens namn större än det som rör sig i utrikesutskottets hägn. Det handlar om en politik för en ekonomisk, ekologisk och socialt hållbar utveckling. Där är biståndet bara en av många insatser. Men det är en väldigt omdiskuterad och väldigt viktig del i vårt arbete för att också nå fram på så många andra områden. Jag är glad att vi för fjärde budgeten i rad kan presentera ett förslag som innebär en volym som motsvarar av bruttonationalinkomsten. Jag är däremot naturligtvis ledsen för och beklagar att den ekonomiska utvecklingen i världen har gått bakåt. Det drabbar oerhört många andra mycket hårdare än det drabbar oss. Det leder naturligtvis till att också den totala volym som vårt bistånd rör minskar. Det är en naturlig följd av hur vi har ordnat det. Det gäller hos oss, och det gäller hos andra länder. Den här gången visar det kanske mer än vikten av att föra också en ekonomisk politik i och i andra länder som gör att vi får en positiv ekonomisk utveckling. En förbättring av vår bni skulle naturligtvis direkt få effekter också för det utrymme som finns på det område som vi nu talar om. Vår möjlighet att lindra den ekonomiska krisen och dess verkningar i andra delar av världen skulle då naturligtvis också förbättras. Jag är glad att vi har en helhetssyn i regeringens budgetförslag som bygger just på arbetslinjen och att man får ekonomin på fötter igen, vilket gör att vi kan stärka vårt globala ansvarstagande ytterligare. Här finns det naturligtvis ett särskilt ansvar för oss i de rikare delarna av världen. Vi har också en rad överenskommelser som grund för detta, inte minst millenniemålen där det tyvärr ser ut att gå bakåt. Inte minst drabbas den del av världen där så mycket annat händer som är illa för människor södra , sub . Jag är glad över att vi också i den här budgeten har tydligt fokus på områden i när det gäller våra insatser i länderna, att är tydligt när det gäller att skydda och värna det stöd som går just till dessa länder. Med den fjärde budgeten som presenteras tycker jag att vi visar att vi har klarat att gå vidare i arbetet med att få ett mer fokuserat bistånd med färre länder och tydligare mål. Jag kan lugnt konstatera att det finns mer att göra när det gäller att fokusera, att öka tydligheten och att nå resultat eftersom detta inte är ett arbete som görs på en kafferast. Det är ett långsiktigt arbete. Där är biståndet inte nödvändigtvis det avgörande, utan handel, allmän ekonomisk utveckling, utbildning och annat har stor betydelse. Från vår sida har vi tre teman, bland annat demokrati och mänskliga rättigheter. För oss är det viktigt att bygga samhällen underifrån och att stärka det civila samhället. Därför är det viktigt att säkra och värna de civila organisationerna. Inget samhälle är nämligen starkare än dess svagaste länk, och ett levande och aktivt civilt samhälle är naturligtvis väldigt viktigt för att man ska kunna bygga en demokrati. Också för att förändra de stater där demokratin inte ens kan skönjas är det naturligtvis oerhört viktigt att jobba i det civila samhället. Det handlar om att bygga upp rättssäkerhet så att människor kan lita på att de har lika värde och lika möjligheter. Det handlar om att bygga upp öppenhet och skapa ett samhälle där man ser, tilltror och kan granska den offentliga makten och som har nolltolerans mot korruption, vilket många stater är hårt härjade av. Det handlar om klimat och miljö, inte bara därför att vi behöver klara tvågradersmålet i . Det handlar också om att vi behöver få en långsiktighet när det gäller anpassning, energi, miljö och säkerhet och vattenfrågor. Det är några av de områden som vi har talat om. Jag skulle också vilja lägga till att det handlar om jordbruk och jordbrukets möjligheter, inte minst i de delar av där så mycket skulle behöva hända. Men det handlar här inte bara om biståndet. Även här är det andra områden och andra resurser som kommer att behövas för att man ska klara det långsiktiga uppdraget att nå en hållbar utveckling. Vi talar om jämställdhet för kvinnor. Kvinnornas roll i utvecklingen är central. Kvinnorna är en nyckel till förändring. De bär oerhört många möjligheter till förändring i det lokala samhället. Därför är det bra med mikrokrediter. Det är bra att öka kvinnors möjligheter att starta företag och driva på för förändring. Det handlar också om kvinnors deltagande i den politiska miljön. Men det handlar också om det som hotar kvinnor. Då handlar det om kvinnors rätt till sin kropp, vilket ifrågasätts och hålls tillbaka. Det handlar om könsrelaterat våld mot kvinnor, om människohandel och om det som vi ser så ofta, nämligen hur kvinnor systematiskt används och våldtas i olika kris- och konfliktsituationer. Biståndet är viktigt, och det är också viktigt att det är effektivt. Vi jobbar tillsammans med andra givare, och vi jobbar på att säkra en bas men också en spets där vi har spetskompetens. Jag är glad över att vi nu har fått en del av de resultatuppföljningar som vi har efterfrågat. Jag är glad över att kunna ta del av rapporten från som visar att vi ligger långt framme. Där uppmanas vi att göra mer när det gäller ytterligare förbättringar av styrning och resultatredovisning och också att visa den politik för global utveckling som tar hela greppet och förbättra resultatredovisningen i den delen.