prot · GX0920 · 2009-10-23 00:00:00 — Genom att ge stöd till kapacitetsuppbyggnad kan politiska ramverk och lagstiftning genomföras som stimulerar denna typ av investeringar. Den största delen, alltså den del av klimatåtgärderna som inte kan komma till stånd av aktörer i utvecklingsländerna, föreslås finansieras genom utvecklade koldioxidmarknader, det vill säga framför allt genom privata investeringar och genom internationella offentliga medel, främst från industriländerna. 41 (): Jag tackar miljöministern för svaret och för att han kommer hit när EU har haft en rad ministermöten under ordförandeskap. Det var möten som skulle jämna vägen inför toppmötet i . Det är dock svårt att se att veckan har varit super för klimatet, för det verkar mest som att alla spelar blame game. Alla skyller på alla, alla passar och ingen vill sitta med svartepetter i . Men det är som ordförandeland som har ansvaret för att EU inte bara tar täten utan också tar ansvar för de fattiga länderna och det de har rätt att kräva av oss rika länder. EU har konstaterat att det kommer att behövas ca för att bekämpa klimatförändringarna i syd. FN:s rapport över den ekonomiska och sociala situationen i världen konstaterar att beloppet skulle behöva vara sex gånger så stort, alltså 600 miljarder, vilket knappast är felräkningspengar. Fattiga länder behöver så mycket till sitt klimatarbete, och det är den rika världen som har finansieringsansvaret för det. I förslag kommer utvecklingsländerna själva att få betala stora summor för klimatanpassning och utsläppsminskningar. tillåter också att rika länder tar pengar från det ordinarie biståndet och föra över dem till klimatfinansiering. Jag hör att ministern tycker att det är utvecklingsländerna själva som måste betala investeringar som måste göras i utvecklingsländerna av landet självt eller av privata aktörer i dessa länder. Av landet självt måste betyda att fattiga människor i fattiga länder ska vara med och betala för skador som de själva inte har åstadkommit utan som har förorsakats av oss i de rika länderna. Det är inte rimligt; då är det inte förorenaren som betalar. presenterades en undersökning på EU-nivå som visar att EU-medborgarna trots finanskris och jobbkris är villiga att vara med och betala för att hjälpa fattiga länder med klimatutsläppen. Hur kan det då komma sig att EU:s ledare, där miljöministern är en, inte verkar tycka att det är rimligt att vi betalar vår skuld till länder i syd? Det är djupt beklagligt. I svaret på min första fråga, om vad miljöministern tänker ta för initiativ för att förslag på till klimatfinansiering ska höjas, fick jag veta att inga sådana initiativ ska tas. Svaret på min andra fråga, om miljöministern är beredd att driva på för att kommissionens förslag till klimatfinansiering ska förändras så att utvecklingsländer inte ska vara tvungna att finansiera delar av beloppet, var nej. Svaret på min tredje fråga, om miljöministern tycker att det är okej att använda redan ordinarie biståndsresurser ur den svenska biståndsbudgeten till klimatfinansiering, var tyvärr ja. Det betyder att redan fattiga ska betala för de skador som vi i den rika världen har åstadkommit. En stor del av den fattigdom, de sjukdomar och den undernäring som de fattiga länderna kämpar med har vi i de rika länderna orsakat genom utsläpp som lett till klimatförändringar. Och andra hjälpbehov i dessa länder har tyvärr inte minskat, tvärtom. När det gäller min fjärde fråga, om miljöministern har för avsikt att föreslå några förändringar i finansieringsförslag, hittar jag ingenting i svaret. Jag och flera med mig undrar: Var är ledartröjan? Var finns idéerna till finansiering av klimatarbetet i de fattiga länderna som baseras på en rättvis klimatpolitik, miljöministern? 42 Miljöminister (): När det gäller vad som har åstadkommits ska man inte missa att miljörådet i förrgår tog hela mandatet för . Det betyder att vi på alla punkter ha fastslagit vilken linje EU ska driva i . Vi har riktat in EU på ett nytt långsiktigt mål med utsläppsminskningar på mellan . Det betyder att vi bekräftar att vi på kortare sikt vill minska utsläppen i EU, förutsatt att vi också har satt rejäl press på andra att minska utsläppen tillräckligt. Löser de inte sina delar och minskar utsläppen kommer vi i alla fall inte att rädda klimatet. Det är sant att finansministrarna inte lyckades åstadkomma ett förslag om klimatfinansieringen. Det var en besvikelse. går frågan vidare till . Jag förväntar mig att de europeiska stats- och regeringscheferna kommer att klara ut de delar som gäller pengarna och finansieringen. Det är inte sant att vi skjuter över kostnaden på de fattiga. Sanningen är att vi gör bättre nytta för klimatet än det som argumenterar för. Vi gör dessutom större nytta för dem som verkligen är fattiga. Jag ska förklara varför. Vi väljer att satsa pengarna som ska gå till i första hand för att skydda de fattiga människorna och de mest sårbara länderna mot konsekvenserna av de klimatförändringar som kommer att vara oundvikliga. Det brukar kallas för anpassning. Det betyder till exempel att satsa mycket pengar på att sätta upp skyddsvallar vid risk för översvämningar. Det betyder att satsa på nya grödor som människor ska kunna odla så att det klarar sig under nya klimatvillkor. Det betyder att göra satsningar på stabilare byggkonstruktioner så att byggnader inte förstörs vid nya klimatförändringar. Det innebär att vi ska se till att skydda de fattigaste och sårbaraste mot de förändringar vi inte kan undvika. Vi ska därutöver se till att göra de största satsningarna på att minska utsläpp så att vi inte fortsätter förstöra klimatet. Också där är satsning mindre effektiv. Du argumenterar egentligen för att vi ska satsa pengarna på det som vi inte behöver betala. Säg till kineserna, som har världens tredje starkaste ekonomi och som har de företag i världen som kanske hör till de mest framgångsrika som tjänar allra mest, att skattebetalare i till exempel fattigare östeuropeiska stater ska gå in och ta över kostnaderna för till exempel energieffektivisering eller rening i industrin som redan är lönsamma i och som företagen där gör enorma vinster på! Utöver det ska vi också se till att få över pengar från det som vi kallar koldioxidmarknaden. Ett konkret exempel på det var när jag och var i . Vi hade med oss 1 miljard i vindkraftsinvesteringar. Det var investeringar som hade åstadkommits genom att företag i köpt utsläppsrätter och satsat pengar som kommer att minska utsläppen i genom vindkraft. Är det inte rätt? Fortsätt inte att blanda ihop siffrorna, ! Du förstår helt enkelt inte hur kommissionen har räknat, men jag återkommer till det. 43 (): Om jag inte har förstått hur kommissionen räknar så är jag inte ensam om det. Miljöorganisationer, och Action Aid förstår inte heller hur kommissionen har räknat. Det behöver jag kanske inte ta i en ekonomisk föreläsning. Det är tråkigt att blame game fortsätter här i kammaren med miljöministern. Han tar upp som exempel, men jag tänker inte nappa på den kroken. EU:s förslag till klimatfinansiering strider mot klimatkonventionen som är mycket tydlig med att det är de rika länderna som har ansvar för att teknik och resurser förs över till de fattiga länderna. Resurserna måste vara tillräckliga, förutsägbara och beständiga. Det står i klimatkonventionen. Det konstateras vidare att det ska handla om nya resurser. Redan existerande bistånd får alltså inte stöpas om till klimatbistånd. De 4 miljarder som den klimatfinansierar med i andra länder är pengar som tas ur den ordinarie biståndsbudgeten detta i ett läge när svensk bnp inte går uppåt utan nedåt. Det betyder naturligtvis att det blir mindre biståndspengar totalt till fattiga länder. Att säga att gör enormt stora satsningar för att hjälpa fattiga länder är att fara med osanning. Det är inte rimligt att göra på det sättet. Miljöministern uttryckte väldig optimism inför när vi sågs i utskottet för sedan. Jag förstår att det vore bra om miljöministern också var finansminister. Det hade underlättat i förhandlingarna. Men har vi det inte på det sättet. Jag bestrider inte intresset och engagemanget för att ro bra klimatförhandlingar i land, men jag undrar var kreativiteten har funnits. Att skulle vara ordförande i har vi vetat tämligen . Det finns faktiskt en räcka andra förslag som mer säger att förorenaren betalar än det som har kommit fram till. Har ni förkastat det? G77-länderna har ju att man skulle ge . Det är ju också procentuellt. Det kanske inte är världens bästa. Vi har den norska modellen. Vi har den mexikanska modellen. Vi har green development rights som bygger på en miniminivå som till exempel att de som lever på existensminimum som ska räknas bort. Det finns mängder av sådana rättvisemodeller. Hur har regeringen jobbat för någon av dem? En enskild sådan modell kanske inte går att använda, men man kan kombinera flera modeller. Tycker miljöministern att den modell som och driver och verkar tycka är bra är rättvis? Betyder det att man följer principen att förorenaren betalar? 44 Miljöminister (): Ja, vi följer principen att förorenaren betalar. Vi förbereder nu de största finansiella överföringar som någonsin har gjorts från i-länder till . Det är det förslaget som kommissionens siffror innebär. Jag säger det en gång till: Frågorna om att vi borde ha ändrat kommissionens förslag är förgäves. Vi får inte göra det. Det är formellt inte möjligt. gjorde ett stort nummer av det, trots att jag just hade förklarat att det inte går till så. Det är inte enligt reglerna. Däremot ska vi arbeta för en politisk lösning på frågan. Det betyder just att vi gör en ojämförlig satsning. Det kan mycket väl kallas för en Marshallplan för när det gäller att satsa på utsläppsminskningar i de länder som står för utsläpp. Som säger är den allra största gruppen de som drabbas av utsläppen från både rika länder och snabbt växande u-landsekonomier. Försök inte att luras när det gäller de additionella och nya medlen! EU:s linje innebär just det som klimatkonventionen säger. Jag vore glad om även andra parter hade den linjen. Då skulle vi kunna nå mycket längre. Låtsas inte att det är EU som har missat! Vi lägger dessutom fram förslag på just långsiktiga hållbara satsningar. Därför talar vi om nästan . Det finns ingenting jämförbart. säger att andra har presenterat mycket högre siffror. Det är framför allt för att de har räknat de totala kostnaderna, inte bara dem som tillkommer för att vi till exempel ska minska utsläppen. När vi till exempel talar om kolkraftverk vill betala även för att bygga kolkraftverken. Vi säger att vi ska betala för det som ska renas. Det är en mycket lägre kostnad. Det är den vi ska inrikta oss på. Då ser vi till att pengarna räcker för att skydda de allra fattigaste, dem som drabbas allra hårdast. nämnde att har krävt att ytterligare ½ eller av bnp borde användas, men erkänner själv att det kanske inte är en bra lösning. Vi ska i stället satsa på åtgärder, modeller och system som gör att pengarna kommer fram. Därför arbetar vi nu med möjligheten att lägga avgifter på internationell sjöfart och på flyg. Vi satsar stora pengar ur utsläppshandeln. Det tak för utsläpp som vi har i och utsläppshandeln ger stora inkomster till regeringarna. Dem kan man föra över till den här typen av satsningar. Min huvudkritik mot linje är att den är sämre för de verkligt fattiga och för dem som drabbas värst av klimatförändringarna. Du riskerar att slösa pengarna på fel åtgärder. är världens största utsläppsland. De har gått om när det gäller utsläpp. Det är världens tredje största ekonomi. I förhandlingarna kräver de inte de pengar som gör. Du går ärenden som inte gagnar de fattigaste utan tvärtom riskerar att gynna rika eliter i många av de snabbt växande u-landsekonomier som också är en viktig del av orsaken till klimatproblemet. Vi ska hjälpa de fattigaste. Det är EU och jag inriktade på. 45 (): Flera, med ärkebiskopen i spetsen, är starkt kritiska på samma grunder som jag. Det är lite magstarkt att säga att vi inte vill vara solidariska och att jag och mitt parti vill bygga kolkraftverk i . Det är fullständigt huvudlöst att säga något sådant. Miljöministern vet ju att det inte är vad vi menar. Vi menar att de allra fattigaste länderna inte ska behöva betala själva. I sitt första svar säger miljöministern att länderna själva med privata eller andra medel ska betala. Fattiga länder har väldigt lite privata medel. Det finns en samlad solidaritetsrörelse över världen som är väldigt kritisk. Har vi alla så fel i vår kritik? Ett tag trodde jag mig höra miljöministern säga att vi inte kan ändra i kommissionens förslag, underförstått och därför är jag nödd och tvungen att föra den här politiken. Det hade jag tyckt vara mycket bättre. Då hade jag ändå trott att miljöministern hade velat föra en mer solidarisk politik. Vi har här i kammaren tidigare diskuterat CDM och annat som regeringen vill göra i andra länder, sådant som är lätt att ta hem. Sedan plockar man hem vinsten som om vi har gjort utsläppsminskningarna här i . Det tycker jag är lika fel nu som . Det är ett tråkigt sätt att debattera. vet jag att miljöministern inte är nödd och tvungen utan tycker att detta är bra. Då får man stå ut med kritiken att solidaritetsrörelserna och de som står för klimaträttvisa får se sig om efter andra alternativ. Det beklagar jag mycket. 46 Miljöminister (): Det är beräkningar som kommissionen har presenterat som bekräftas av och andra. När jag säger att de siffror som presenterar bygger på att vi skulle betala hela kostnaden, till exempel för att bygga kolkraftverk och inte bara för reningen, låtsas du att jag påstod att du skulle betala kolkraftverken. Det är de beräkningar du hänvisar till som bygger på det. Jag tror inte att du vill att det ska vara så, men du tar till siffror som förutsätter det. Det visar hur fel det blir. Låtsas inte att det är jag som för en tråkig debatt! Du talar om ärkebiskopen, miljöorganisationer och solidaritetsrörelser. Jag tycker ju att det är en oerhörd hjälp att man driver på opinionen och visar hur viktigt det är att satsa på . Det är den politiken vi företräder. Det är en bra politik. Det vore också bra att sluta låtsas som om det är EU som har missat insatserna. Problemet är att det är andra parter runt bordet som inte är beredda att göra motsvarande satsning. Det är det som vi nu arbetar för. Om vi kan få igenom denna linje inom EU är det en fantastisk framgång. Vi arbetar för det. Jag vill att det ska bli så därför att det är en bra politik som dessutom gör mest nytta för klimatet. Internationellt sett är storleken på det svenska klimatbiståndet under dessa år ojämförlig. Det är en insats där vi kombinerar insatser mot klimatförstöring och för utveckling och fattigdomsbekämpning. Dessa åtgärder hänger ofta ihop. Ett land som som är en av världens största biståndsgivare i förhållande till sin storlek har all anledning att, utöver att som ett av fem länder i världen redan ha uppfyllt FN:s biståndsmål, också satsa på klimatbistånd. Jag tycker att det är riktigt. Jag är stolt över det. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2009/10:13 om statsbidrag till friluftslivets organisationer 47 Miljöminister (): har frågat mig på vilket sätt jag kommer att se till att friluftsorganisationerna även i fortsättningen ska få statsbidrag och hur jag avser att ge friluftslivets organisationer möjlighet att involveras i nya rutiner för medelsfördelning. Låt mig börja med den sista frågan. har tidigare haft som uppgift att bland annat fördela medel till friluftslivets organisationer. I utredningen för miljön en granskning av (SOU 2008:62) föreslås bland annat att nuvarande reglering av ett antal råd vid , däribland , bör tas bort ur instruktion. Förordnandet av ledamöter inom upphörde per . I avvaktan på regeringsbeslut om eventuellt ändrat ansvar hanterar fördelning och utbetalning av statsbidrag till friluftsorganisationer. ansvarar för att ideella organisationer inom friluftsområdet ges möjlighet till inflytande i frågor som rör dem och så långt det är möjligt också samråda i övergripande bidragsfrågor. Vi kommer att närmare överväga eventuella framtida förändringar i rutinerna för medelsfördelning. Utredningen har remissbehandlats, och frågan om den framtida hanteringen av ansvaret för fördelning och utbetalning av statsbidrag till friluftsorganisationer bereds nu inom . Utgångspunkten för detta arbete är att stärka friluftsorganisationernas inflytande i frågor som rör dem. Jag avser att återkomma med närmare besked före mandatperiodens slut. Jag vill understryka att regeringen i flera sammanhang har lyft fram vikten av dialog mellan regeringen och dess myndigheter och ideella organisationer i frågor som rör dem. Betydelsen av sådan dialog betonas ytterligare i den proposition om den ideella sektorn som regeringen planerar att överlämna till . Så till frågan om fortsatt statligt stöd till friluftsorganisationerna. Friluftslivets organisationer har stor betydelse för att stärka och utveckla friluftslivet och kan inte nog betonas. Flera av de organisationer som erhållit bidrag som verksamhets- eller organisationsstöd skulle inte haft möjlighet att verka så aktivt för friluftslivet utan dessa bidrag. Bidraget har ofta också inneburit att organisationerna har kunnat planera mer långsiktigt. Aktiva och starka organisationer är en viktig förutsättning för friluftslivet. Vi vet alla att friluftslivet och kontakter med naturen utan krav på prestationer eller tävlingsinslag har en stor betydelse för såväl folkhälsa och integration som för förståelse för natur- och miljövård. Det finns inte några planer på förändringar av det statliga bidraget till friluftslivets organisationer. Därmed kommer friluftslivets organisationer även framöver att få statligt bidrag. 48 (): Jag tackar för svaret. Att ledamöter avgick när förordnandet gick ut innebär att det gemensamma forum som fanns mellan myndighet och representanter för friluftslivet försvann. Det gör att detta hänger i luften medan frågan bereds. Apropå den debatt som var om klimatet är miljöproblemen vår tids största utmaning. Uppvaknandet har gått långsamt när det gäller insikten om effekterna och förstörelsen av naturmiljöer. Vi människor på jorden har långt kvar innan vi inser alla dessa samband. Där har friluftsrörelsen en väldigt stor roll att spela. Den åsikten tror jag att miljöministern och jag delar. Parallellt med detta med naturen finns det också en oroande utveckling av stillasittande. Barn spenderar mer tid vid dator och tv och mindre tid med utomhuslekar. Även där kan friluftslivet spela en stor roll. Vuxna tar bilen korta sträckor i stället för att cykla. De korta bilresorna, mindre än , står för cirka hälften av alla bilresor i . I tätorterna är det . När det gäller det ekonomiska stödet har man inom Svenskt Friluftsliv inte samma starka ställning som finns till exempel inom . Det kan vara så att man inte åtnjuter det därför att det inte har funnits motsvarande samordning som faktiskt finns genom organisationen . är det statliga bidraget . Det fördelas genom en lång kedja från , och i budgeten fördelas medel. har i sitt budgetförslag ökat på detta anslag med 8 miljoner och ytterligare 10 miljoner . Man kan säga att regeringen har skött fördelningen via i detta samråd. Men eftersom det nu inte längre finns några ledamöter i blir det som får göra det. Det är bra att ministern säger att man ska återkomma före mandatperiodens slut. Men tiden går. Jag blir lite förvånad över att det i svaret finns något slags passivitet, men jag hoppas att det inte är så. Men det står: Det finns inte några planer på förändringar. Det förvånar mig eftersom debatten om Svenskt Friluftslivs roll som samlande kraft för alla organisationer har pågått . Jag hoppas att den debatten inte har gått regeringen förbi. Under den allmänna motionstiden väcktes det 54 motioner där friluftslivets roll i en eller annan form tas upp. I några av dem yrkas det dessutom på att Svenskt Friluftsliv ska få samma roll som har. Jag är en av de motionärer som har tagit upp det. Diskuterar regeringen nu en ökning av stödet, och diskuterar ni en ny modell för medelstilldelning? 49 Miljöminister (): Vi är överens om vilken stor betydelse friluftsorganisationerna har. Jag tycker att det är otroligt imponerande med de enorma insatser som människor gör. Jag tycker också att det är fantastiskt viktigt och fint att människor använder sin fritid till att vara i den svenska naturen, som är så fantastisk, och genom det skapar samarbete med andra, gör saker tillsammans med andra och också organiserar människor. Det tror jag är bra både för miljön och för människors möjlighet att vara tillsammans och uppleva gemenskap, precis som sade. Det tror jag dessutom har betydelse för demokratin. Av alla dessa skäl är det otroligt viktigt att friluftslivet fortsätter att utvecklas, och friluftsorganisationerna har en väldigt stor och viktig roll, inte minst för att ge bra vanor för barn och ungdomar, som säger. Jag tycker också att det är mycket värdefullt med det engagemang som finns här i för friluftslivets organisationer. Det visar inte minst dessa 54 motioner. När det gäller frågan om pengar ska jag däremot säga att det är helt klart att friluftslivets organisationer även framöver kommer att få statliga bidrag. Det är ingen tvekan om det. Men det finns ingenting som är lättare än att i opposition stå och lova mer pengar. Jag vet att det är många som har tränat på den modellen. Men jag tycker att den kanske passar särskilt dåligt i just när vi är i en ekonomisk kris. Alla vet det, och alla vet vilka kostnader som man får vara med och betala för det. Just den delen av löftet tycker jag inte är någon stor poäng. Jag håller med om att organisationen verkligen spelar en mycket stor roll. Jag är likaså övertygad om att den rollen stegvis kan utvecklas så att man får en ännu större roll för utvecklingen av de olika friluftsorganisationer som ingår i Svenskt Friluftsliv. Jag tror också att vi tillsammans kan skapa både styrka och stadga såväl för själva organisationernas liv som för samarbetet med staten. Vi bereder nu det förslag vi ska lägga fram. Jag har en mycket tydlig inriktning på att vi ska kunna lägga fram det, klart och tydligt, så att beslut kan tas . Jag tänker inte alls vara passiv, för jag tycker att detta är viktigt. Vi kommer dessutom att tillsammans med Svenskt Friluftsliv ordna en satsning bland annat med en konferens som vi håller tillsammans med för att tillsammans utveckla en vision och en inriktning för det fortsatta arbetet med friluftsorganisationerna. Vi kommer också att följa forskningsprogrammet i förändring som ett annat sätt att skapa kunskap och långsiktiga förutsättningar för friluftslivet. Jag är beredd att fortsätta att stödja det värdefulla arbete som friluftsorganisationerna utför. Det tänker jag vara aktiv i. 50 (): Det är glädjande att ministern vill vara aktiv i det. Rent praktiskt är det dock så att mulle behöver ersättning för att ha möjlighet att ta emot så många barn som möjligt. En investering i denna verksamhet kan ses som en investering i folkhälsa. Jag delar ministerns syn att delaktighet och att få komma ut i naturen är bra för demokratin. Det är helt enkelt en folkhälsofråga. Då är frågan: Vad vill vi använda statens medel till? Ministern säger att det är lätt att utlova medel i opposition ja, naturligtvis kan man tycka det. Men det handlar i vår budget om en ökning på , att jämföra med exempelvis idrottsrörelsen som har 1,8 miljarder i ersättning från staten. Det är alltså ganska lite pengar vi pratar om. Det gäller mer principen, om man är beredd att öka stödet till Svenskt Friluftsliv eller inte. har vi gjort det i vår budget, och jag hoppas att de rödgröna kan hålla kvar det när vi lägger fram en gemensam budget . Det stöd som går till Svenskt Friluftsliv motsvarar per medlem, att jämföra med idrottsrörelsens per medlem. Skillnaden är att friluftslivet inte har tävlingsidrott medan idrottsrörelsen har det.