prot · GX0913 · 2009-10-14 00:00:00 — Vi behöver säkert komma tillbaka och fortsätta att diskutera en bredare del. Det är viktigt att vi får en jämnare utveckling av pensionerna. Jag är också övertygad om att jag i förlängningen inte vill ha ett system där pensionerna sänks. Det är viktigt att ha med sig i den fortsatta diskussionen. Enligt mitt sätt att se ska buffertfonderna fånga upp detta på ett annat sätt . Jämnheten för alla är viktig. Naturligtvis kunde ingen när detta konstruerades förutse den situation som vi har levt i . Vi vet att varje arbetad timme är oerhört viktig inte bara för vårt pensionssystem utan för alla våra välfärdsförsäkringar. Jag kan i det här läget känna en stark oro nu när vi kan se att utvecklingen halkar efter i förhållande till flera länder i , inte minst för pensionssystemet och även för andra delar i våra försäkringar. I den delen ligger ansvaret rätt så tungt på den regering som har fört den politiken. När det gäller beskattningen av pensionerna finns det, om man har politisk vilja, möjlighet att lindra den här effekten ordentligt om man går vidare med det förslag som vi har lagt fram till . Det är att ta det steg som vi på den rödgröna sidan är helt överens om, att jämna ut beskattningen och göra den mer rättvis. Vårt förslag handlar om ca till pensionärerna. Om i den fortsatta diskussionen är beredd att anta det förslaget innebär det för pensionärerna att de inte får mindre pengar i plånboken. Den bruttopension det handlar om blir högre, men nettoeffekten blir faktiskt den som vi alla eftersträvar, att man ska kunna behålla en bra levnadsstandard och köpkraft. Jag tycker nog att det här är en väg att gå vidare på, och jag och mitt parti kommer att jobba med att jämna ut skillnaden mellan löner och pensioner. Vi tar ett steg, det som vi orkar med i vårt förslag i budgeten, men målet är att löner och pensioner ska beskattas på samma sätt. I detta anförande instämde , , och (alla s). 164 (): diskuterar vi två ärenden som rör pensionerna i . Det första ärendet, som vi lämnade utan debatt, rör införandet av en ny pensionsmyndighet. Det är enigt, och avsaknaden av politisk dramaturgi gör att det inte blir någon debatt, men det är ändock ett viktigt beslut då det kommer att underlätta för framtida informationsinsatser att det finns en part att vända sig till. Den andra frågan i sammanhanget, som egentligen är en teknisk justering av ganska begränsad karaktär, nämligen den nya värderingen av buffertfonden, föranleder en viss debatt. Vi har märkt av de tre anföranden som har varit att det kanske inte är just själva värderingsfrågan som har varit i fokus, utan det har handlat om rätt mycket andra saker. Jag tror att man ska se detta som en i grund och botten ganska liten och logisk förändring av det pensionssystem som vi har. Sedan jag började diskutera pensioner och pensionssystem i den här kammaren har jag nog varje gång från något av de två partier som befinner sig utanför pensionsöverenskommelsen fått höra att vi från de fem partierna är alldeles för stelbenta och rigida och inte vill genomföra någon förändring alls. När vi nu genomför en liten teknisk justering får vi direkt höra: Ops, ska vi ha så här bråttom? Ska vi inte utreda lite till? Det här är en fråga som man började utreda , tror jag. drog man i gång arbetet med den. Om man ska utjämna mellan generationer, som någon tog upp, är ju en generationsklyfta ganska begränsad. Det här är en teknisk justering som hänger ihop med en situation som uppstår som man, och det ska öppet och ärligt sägas, inte förutsåg. Man hade 72 olika framtidsprognoser som underlag, och ingen av dessa 72 prognoser visade sig stämma med verkligheten. Det visar på att vi måste ha ett pensionssystem där vi inte ska inbilla oss att vi vet hur det kommer att se ut om 5, 10, 15, , för det vet vi inte. Det vet inte heller de främsta prognosmakarna. Vad vi ska ha är ett system som klarar av uppgång och nedgång och klarar av alla de fluktuationer som vi ser i samhällsekonomin. Det finns ibland, och det finns i någon av motionerna, en sammanblandning av samhällsekonomi och börskurser, och det är inte samma sak. Det är inte så att de här fem partierna nu har reagerat och sagt att oj, nu blir det dåliga tider, så nu måste vi göra någonting, eller att det är valår 2010. Det har vi inte förutspått. måste vi ändra pensionssystemet. Det är ingen från något av de fem partierna som i något förarbete eller för den sakens skull har sagt att man ska ha en riskexponering gentemot börskurser aldrig . Och det har aldrig varit en verklighetsuppfattning förfäktad av någon som står bakom vårt pensionssystem att man ska ha denna kraftfulla koppling till börsen. Det är inte en verklig beskrivning av vår samhällsekonomi att den gick ned . Det är inte en beskrivning av dagens ekonomi att den har gått upp eller vad det nu är. Det handlar om börskurser, och det är inte detsamma som den samhällsekonomiska utvecklingen. Den samhällsekonomiska utvecklingen är jämnare och den är trögare. Det är inte ofta man talar om tröghet som något positivt, men i det här fallet är det faktiskt det. Trögheten innebär långsiktighet. Trögheten innebär förutsägbarhet, att vi vet vad det är som kommer . Det här är ingen universallösning som löser en mängd problem och för in en massa pengar i systemet, men det är heller inte motsatsen. Det är heller ingenting som dränerar några pengar ur systemet. Jag noterar att har läst remissyttranden. Det har jag också gjort, och jag har tolkat dem på samma sätt. Det finns en skepsis som där framkommer. Jag kan också nämna att det finns ett antal AP-fonder, konjunkturinstitut och andra som tycker att det här är en väldigt bra åtgärd. Men bland dem som är skeptiska är man skeptisk på lite olika sätt. Det finns de som tycker att det här går för fort. Vi har valt en remissrunda där alla har fått tycka till. Vi har haft den här diskussionen . Den har varit öppen, den har varit publik. Vi har haft diskussionen även i det här forumet tidigare. Och ingen hävdar att det här är tekniskt svårt. Det är ju inget risktagande. Jag delar inte uppfattningen att det gör det svårare att göra framtidsprognoser. Där är vi ju . Framtidsprognoser är svåra att göra. Det här är lite fördelningspolitik, som brukar vara populärt på vänsterkanten, men sett . Vi tycker inte att detta är något särskilt stort. 165 () replik: försöker spela ned betydelsen av den här förändringen, och det ska man möjligen också göra. Det sägs inte vara någon stor förändring. Men frågan uppstår ändå varför man gör den. Vad är poängen med att fördela sänkningen av pensionerna, som finns inbyggd i systemet, i stället för ? Den konkreta frågan som jag egentligen har är: Varför gör man så här? Om svaret är att ni vill ha en mjukare övergång och att det inte ska slå så kraftfullt när vi har en utveckling på börsen, varför i så fall inte också fundera över den grundläggande systembristen, nämligen att den kopplingen trots allt finns? Varför går man inte in och gör något åt det verkliga problemet, nämligen att pensionerna faktiskt sänks? Eller är det så att det för inte är ett problem att pensionerna sänks, att det bara inte ska märkas så mycket just eller ? 166 () replik: Jag påminner den som lyssnar på det här om att representerar ett parti som vill ha sänkta pensioner i och högre skatter. Om ditt parti hade fått råda och vi hade haft kvar den indexeringsmodell som ni egentligen vill ha, hade en medelinkomstpensionär haft mindre i pension, som ni hade velat se. Det är vettigt att komma ihåg. Därutöver hade ni velat ha högre skatt för just dessa pensionärer. Varför gör vi den här justeringen? Jo, därför att vi anser att det inte är bra att förändringen blir väldigt skarp från till ett annat. Vi tycker att den trögheten i grunden är något väldigt positivt. När det gäller den grundläggande frågan med följsamheten anser vi definitivt att det är viktigt att vårt pensionssystem följer den samhällsekonomiska utvecklingen. Det är du emot, . Det är en grundförutsättning oavsett om du vill kalla det balansering eller något annat. Den enkla lösningen att bara ha följsamhetsindexering i uppgång men inte i nedgång, som du nämnde i ett tidigare replikskifte, fungerar inte. Man får välja modell. Jag har en fråga till dig, . Jag har läst er motion. Det är något som jag alltid brukar göra med stort intresse. Ni skriver: Vi kan räkna med att ha gott om resurser . Därigenom skapas bästa möjliga produktionsförutsättning för den tid då 40-talisterna når pensionsåldern. Betyder det att från och med nu vill ha en pensionsålder på ? 167 () replik: Vi har inga synpunkter på att pensionsåldern ska vara en annan än den som gäller. Därmed har jag lämnat svar på det. När återger vår position är den inte korrekt. Vi vill inte alls ha höjd skatt för pensionärer. Vi gör tvärtom. Hade läst vår budgetmotion också jag förstår att man inte hinner det när man är en sådan upptagen man som säkert är skulle han ha sett att vi föreslår en rättvis beskattning för pensionärer och löntagare som innebär en skattesänkning för pensionärer. Det är en skattesänkning som är betydligt mer omfattande än den futtiga sänkning som regeringen gör. Dessutom är det felaktigt beskrivet att med vår politik skulle pensionerna vara sänkta . Det stämmer inte. Förutom felaktig beskrivning av hur det skulle ha fungerat med vårt system lägger vi pengar på höjda garantipensioner, på bostadstillägg för pensionärer och på att återställa pensionernas värde för dem som fick pensionerna sänkta . Sammantaget innebär detta en ansenlig ekonomisk förstärkning för pensionärerna. Jag förstår att svaret på frågan om varför man gör så här är att det ska bli trögare. Jag fattar argumentet, men då uppstår det ju en fråga. Det blir trögare i uppgång också. Vad kommer säga i talarstolen om han blir invald i nästa mandatperiod när vi har en uppgång i ekonomin, när reallönerna ökar och pensionerna ändå sänks? Kommer det att kännas lika trevligt då att säga att vi ska ha en tröghet i ekonomin? Här gör man inget annat än att man skjuter de problem som systemet har skapat. Det är vår huvudsakliga kritik. Gör något åt systembristerna i stället för att knuffa dem , på andra sidan, bekvämt nog, ett val. 168 () replik: rekommenderar jag snart att läsa motion. Där står det helt korrekt beskrivet men du, , har uppenbarligen inte suttit vid pennan att detta har en ganska marginell effekt på förändringarna, för det är bara till ungefär en tiondel som buffertfonden är på tillgångssidan. Resten är på avgiftssidan. Vid en uppgång kommer jag självfallet att säga, precis som förra gången, att följsamhetsindexeringen gör att pensionärerna får ta del av välståndsutvecklingen. förespråkade att vi skulle ha kvar ATP. Du kan lämna den uppfattningen just , men vi vet, , att det var ditt partis uppfattning . Det var den indexeringsmodell ni ville ha. Ni har aldrig tyckt om kopplingen till följsamheten. Det gör att ni hade velat se en lägre utveckling av pensionerna. Precis samma argument som gällde då kommer att gälla . Det är intressant att du, , säger att det som står i er motion inte gäller. Det var ett ärligt tillkännagivande. När det gäller skattefrågan hade ni, även om ni inte satt i regeringsställning, inflytande i rad. Vi hade ett socialdemokratiskt regeringsinnehav och ni hade inflytande under de flesta av dessa år. Det påstod i alla fall din partiledare . Under dessa tolv fanns det förslag på att sänka skatten för pensionärerna. Jag kan upplysa dig om att inte vid ett enda tillfälle var det någon från ditt parti eller från dåvarande regeringspartiet eller från som röstade för ett sådant skattesänkningsförslag. har skatten sänkts för pensionärerna , och det är alliansregeringen som har gjort det. 169 () replik: Jag uppfattar att slirar med historiebeskrivningen. Det kritiserar och har kritiserat är att man inte vill göra en större översyn. Blev det som man tänkt sig? Blev de incitament som man ville ha som man tänkt sig i detta pensionssystem? Det har ni avslagit, bland annat när vi hade diskussioner om det i samband med att vi behandlade motionerna. Det är viktigt att ta till sig den kritik som finns från remissinstanserna. Det handlar inte bara om teknikaliteterna med hit eller dit, utan det handlar också om långsiktiga effekter. Kan det vara så att effekterna kommer att kvarstå längre? Kan det betyda att det får andra effekter på ? Det är rimligt att lyssna på dessa remissinstanser. Det handlar också om vad som händer i ekonomin framöver. Det vet varken du eller jag, . Vi håller dock med om ambitionerna att jämna ut svängningarna. Det sade jag i mitt anförande. Ni har valt att höja skatten. Det är klart att vi inte yrkade på någon sänkning av skatten förra mandatperioden eftersom det då inte var en högre skatt för pensionärer än för löntagare. Varför säger ni nej till en översyn som ser på effekterna på lite ? Det har vi också med i den motion som vi debatterar här . 170 () replik: En översyn kan ibland bli en ursäkt för att slippa göra något. Det här sker väldigt öppet. Vi har denna debatt. Det går att följa räkenskaperna i pensionssystemet; det är enkelt för den som vill. Debatterna för vi här. Vi har haft ett öppet remissförfarande. Vad ska vi ha en översyn till? Vi tittar på detta . Det utgår jag från att ni gör också. Det är inget fel eller märkligt med det. Vad gäller de långsiktiga effekterna får du gärna specificera vad risken är, . Återigen, vi vill ha ett pensionssystem som är så flexibelt att det klarar av såväl kraftiga uppgångar som kraftiga nedgångar. Räknar man på det förslag vi nu har och sedan räknar på framtidsprognoser som går kraftigt upp och kraftigt ned ser vi mycket tydligt att vi tar bort de höga bergen och de djupa ; det blir en jämnare utveckling. Det kommer inte att skicka några skulder till framtida generationer; så ser inte förslaget ut. Därvidlag finns ingen risk. Det finns mycket statistik om detta. har tagit fram kanske den absolut bästa. Där ser man på ett antal olika framtidsscenarier vid uppgångar och nedgångar. De har kommit fram till, och det gör alla andra också, att det finns ett system som klarar av kraftiga fluktuationer i den ekonomiska utvecklingen, och det är det svenska. Där kan vi sträcka på ryggen och vara stolta, för så är det. 171 () replik: Vi svenskar brukar ofta vara världsbäst när vi talar om oss själva. Men även i ett system som har funnits kan det behövas förändringar. Vi stod inte bakom det systemet, men vi är beredda att diskutera utifrån den faktiska situationen här och . Därför försöker jag vara ödmjuk och ändå säga: Vore det inte bra med en översyn? Vad är det då vi vill titta på? undrar om jag kan utveckla det. Jo, till exempel: Är systemet långsiktigt hållbart över generationer? Bidrar systemet till att öka klyftorna mellan kvinnors och mäns ekonomiska standard utifrån hur det ser ut i samhället ? Skulle systemet kunna förändras på några fler punkter så att det inte blir ett hav som stormar och en båt som åker upp och ned där passagerarna är oroliga för om de kommer att kunna lägga till i hamn och ta emot nästa generation eller inte? Det vet vi inte , men jag tycker att det finns ett intresse från samtliga partier för att göra ett bättre system än det vi har. Därför tycker jag att det hade varit önskvärt om det hade funnits en ambition från er sida att göra en översyn. Man ska inte skicka skuld till kommande generationer, säger . Vissa av remissinstanserna skriver att de ser att det finns en risk genom den här förändringen. Jag vill ta det på allvar. Därför tycker jag att det varit värdefullt om vi hade kunnat enas om en bredare översyn. Uppenbarligen går det inte här . Jag skulle kanske kunna få ett svar av om han kan tänka sig det . 172 () replik: När vi tittar på detta, vilket vi gör med stort engagemang, följer vi verklighetsutvecklingen och tittar på om det är något som behöver förändras. såg vi en sak. Efter ett antal väldigt goda år befinner vi oss nära 1,0 i balanstal, vilket man kanske inte förutsåg i tidigare prognoser. Då tittar vi på vad vi kan göra för att få jämnhet i utvecklingen. Det är det vi debatterar här . Vi kommer inte att ändra det faktum att detta ska vara ett extremt långsiktigt och hållbart pensionssystem som är utvärderat på alla ledder och utvärderas. Det lyfts alltid fram som ett internationellt exempel. Jag tillhör inte dem som säger att är bäst på en mängd saker, men i just det här fallet är det ganska entydigt att det är den svenska modellen som runt om i världen är modell för hur man åstadkommer långsiktighet. För mig låter översyn som något i brist på annat. Om man har något konkret att komma med är inga dörrar stängda. 173 (): Det betänkande som vi nu behandlar kallar vi i dagligt tal för treåringen i balansen. Det betyder att vi ska balansera buffertfondernas uträkning . Jag börjar där slutade. I har vi det bästa pensionssystemet i världen. Jag kan säga det utan att slå mig för bröstet. Jag var inte med och tog fram det här systemet. Verkligheten är att människor från olika länder i världen kommer till för att studera hur vi har byggt upp detta system. De fem partier som står bakom det här systemet utgjorde, när det genomfördes, av riksdag. Det är alltså stor enighet bakom det system vi har. Systemet bygger på att varje åldersgrupp står för sin egen pensionsutbetalning. Man skjuter alltså inte över något till en annan generation. Varje åldersgrupp delar på de pengar som finns för den åldersgruppen. Det är väldigt viktigt. Det problem vi ska lösa här är att det är vid ett enda tillfälle som man har räknat ut hur mycket pengar som finns. Det är problemet. och har med all önskvärd tydlighet förklarat varför det blir bättre om man balanserar systemet i stället för vid ett enda tillfälle . Det är viktigt. Vi slipper ryckigheten, vi förskjuter inte till någon annan och vi får en mindre känslighet. räknades pensionerna upp med 4 ½ procent beroende på att det var mycket pengar i pensionssystemet. Samhällsekonomin var bra. Vad som händer är ingenting som är önskvärt för pensionärerna. Det är bättre med en jämnare uträkning och att man balanserar det som vi gör . Att det inte var någon snabbutredning sade alldeles . Vi har ju ärvt den här frågan av den så kallade Genomförandegruppen som bad oss som sitter i pensionsgruppen att vara uppmärksamma på detta och lösa problemet. Det är det vi har gjort . Jag blir något konfunderad när jag läser förslag i frågan. De säger att de vill suspendera balanseringen. När man räknar ut värdet ska det i stället grundas på realistiska bedömningar. Jag hoppas verkligen att svenska folket hör detta. Det ska grundas på realistiska bedömningar, på önskningar om vad vi tror att vi kommer att ha för pengar . Det system vi har grundas på faktiska pengar, inte på några önskningar om hur det skulle kunna vara. Det förvånar mig att Socialdemokraterna och samarbetar om den ekonomiska politik som för. Det är väl bara som kan föreslå något så oansvarigt. säger att de skulle vilja höja garantipensionen i stället för att göra den här utjämningen. Det vill också. Vi inte bara vill höja garantipensionen. Vi har också medverkat till och sett till att det har blivit gjort, både och och kommande år. Det vi har gjort för garantipensionärerna innebär att de i och med budgeten kommer att få mer i garantipension. Det är inte bara att önska. Det är att se till att saker och ting blir gjorda. Det har medverkat till. säger att det här systemet inte har någon långsiktighet och att det skulle bli stabilare om vi hade ett annat system där vi politiker var med och fattade beslut om vad pensionerna skulle innebära. Om vi här i riksdag skulle bestämma hur mycket pension som pensionärerna ska få skulle det, om något, göra pensionärerna oroliga. De skulle inte kunna planera för sin framtid. Vi måste ha ett stabilt pensionssystem som vi har där pensionärerna år vet vad de har att rätta sig efter och vilka regler som gäller. Det är det pensionssystem vi har. Det blir bättre med den balansering som vi nu har att besluta om. Jag tillstyrker förslagen i betänkandet och yrkar avslag på samtliga motioner. 174 (): Det är naturligtvis viktigt med ett pensionssystem som människor kan lita på och som håller ekonomiskt både i bra och i dåliga tider. När en stor majoritet vi hörde att det var i beslutade om riktlinjerna för ett nytt pensionssystem höll det gamla på att falla sönder, vilket vi inte får glömma. Vi var i den situationen att framtida generationer inte kunde lita på att de hade ett tryggt pensionssystem. Det var många jag satt inte i då från framför allt dessa fem partier som på olika sätt arbetade fram det nya pensionssystemet. Vi från har känt en väldigt stor tilltro till det nya pensionssystemet. Folkpartisten spelade en väldigt viktig och aktiv roll i arbetet med det nya pensionssystemet. De viktiga inslagen var, som flera har sagt här, att det skulle vara långsiktigt hållbart, pålitligt och ligga utanför statsbudgeten utan risk för plötsliga och ogenomtänkta beslut och det skulle finnas inbyggda balanssystem så att förhållandet mellan tillgångar och skulder är hållbart. Som flera har sagt har många andra länder uppmärksammat vårt pensionssystem och bjudit in svenska politiker och tjänstemän för att de ska informera om det, och många har kommit hit på studiebesök. Vi får också säga att det har fungerat bra. Som helhet har värdet av inbetalade avgifter och buffertfondens tillgångar täckt en successiv uppräkning. I varierande takt har pensionerna räknats upp sedan systemet infördes. kopplas dessutom pensionerna till lönernas utveckling i stället för till prisindex som . Detta har också lett till, det finns det statistik på, att pensionerna i det nya systemet har räknats upp med sedan systemet infördes. Om det hade varit det gamla uträkningssystemet hade det varit . Pensionernas utveckling är kopplad till ekonomin och inte minst till löneökningar. Vi hade en kraftig löneökning och många människor som fick arbete i . har vi märkt detta på pensionerna. Vi har sett en rejäl höjning, och det finns många pensionärer som har fått en höjning av pensionen med uppåt under detta år. Sedan kom 2008 som i alla fall blev ett extremt år, inte minst på börsen. Vi har haft den värsta världskrisen och lågkonjunkturen i varje fall i fredstid och slutet av 20-talet. Man får säga att det är en tämligen unik kris. ser vi nu att förhållandet mellan tillgångar och skulder har blivit sådant att den automatiska balanseringen aktiveras. Det är just tryggheten i systemet att det inte ska betalas ut mer pengar än att systemet har en chans att hålla . Systemet är också sådant att vid kommande bättre tider kommer pensionen att räknas upp igen. Så i och för sig får man se sin pension växa igen. Men många av oss har uppmärksammat att när det blev, eller skulle kunna bli, en väldigt snabb svängning kommer naturligtvis frågan upp: Kan det kanske vara bättre med en jämnare utveckling? Det är trots allt så att det är många äldre människor med pension som har det ganska snålt med pengar, det är inte är så lätt att anpassa sig till hastiga förändringar. Då kan det också vara en klen tröst att det säkert blir bättre . Både alliansen som helhet och vi i är väldigt återhållsamma när det gäller att göra ingrepp i pensionssystemet. Det är min utgångspunkt. Det tror jag också gäller Socialdemokraterna. Vi vill inte ha en utveckling där man går in och gör stora ändringar i systemet varje gång som det blir oro i ekonomin. Men tillsammans med de andra partierna i pensionsgruppen har vi ändå resonerat oss fram till att, utan att svika principen om en balansering , ändå slå ut effekten av denna balansering och tillämpa ett utjämnat treårsvärde. Då blir det en jämnare utveckling, men är själva fundamentet för pensionssystemet kvar. Det blev ingen brant nedskrivning som drabbar pensionärerna , men det blir naturligtvis också en något långsammare uppräkning senare eftersom systemet måste vara i balans på lång sikt.