prot · GW09113 · 2009-05-07 00:00:00 — Därtill har det handlat om breda satsningar på att förbättra lärarnas fortbildningsmöjligheter. Det är en ny lärarutbildning på väg att tas fram. Vi har förstärkt yrkesutbildningen via yrkesvux och gjort en introduktion av ett lärlingssystem. Det har också handlat om betydande resurser för kommunerna via sänkta arbetsgivaravgifter, höjda statsbidrag och extrainsatser. Det är centralt att vi klarar av att möta den ekonomiska nedgången och gör det på ett sådant ansvarsfullt sätt att vi har hållbara offentliga finanser så att vi inte eller får stå och tala om nedskärningar. Det är därför som vi håller fast vid en politik där vi kan upprätthålla det grundläggande välfärdskontraktet med medborgarna. Det bygger både på satsningar på kommunsektorn och på en ansvarsfull ekonomisk politik som inte leder till att vi i nästa varv får tala om nedskärningar. 35 (): Vi står inför faktum, . Nedskärningar har redan skett. Det är 379 lärare som har sagts upp och 665 som har varslats. planerar flera kommuner för fler varsel. talar om kunskapsinriktning, lärarutbildning och lärarfortbildning. Men lärarna finns redan. Varför kan vi inte låta dem få arbeta kvar i skolan för att kunna garantera att eleverna får en bra utbildning och de ska slippa de nedskärningar som barnen drabbades av? Vad ska vi ha en lärarfortbildning till om vi inte har några lärare i skolan? Det duger inte med fler betyg eller en ny betygsskala. Det kommer inte att öka kunskaperna. Det som ökar kunskaperna är lärare. Försök att garantera barnens rätt till en bra skola. Oavsett kris eller inte har de rätt till det. 36 Finansminister (): Jag kan ha stor respekt för den grundläggande utgångspunkten att vi oavsett det ekonomiska läget ska erbjuda barn och ungdomar en bra utbildning. Det är inga föräldrar som kommer att acceptera det faktum att deras barn om de börjar första klass när det är ekonomisk lågkonjunktur därmed får sämre kunskaper i att läsa och skriva. Det är allas vår gemensamma utgångspunkt. är det tyvärr så att vi har underskott på väg i den offentliga ekonomin. Det handlar om att vi har tappat skatteintäkter på sedan budgeten lades fram. Hamnar vi i en sits där vi har underskott och får ökad upplåning måste vi i ett senare skede börja tala om nedskärningar och skattehöjningar. Det skulle dämpa den ekonomiska aktiviteten, och det skulle landa i att kommunsektorn drabbades. Därför har vi tillfört pengar. Det handlar om 89 miljarder i ökade intäkter för kommunerna och om ett ytterligare tillskott på 7 miljarder . Det är en balanserad och väl avvägd politik för att både klara av ansvarsfulla och uthålliga finanser och en god välfärd för alla medborgare. Man måste agera försiktigt med de offentliga finanserna. 37 (): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Trots att finansministern försöker påtala kommunernas starka ekonomi kan vi se att kommunerna varslar och försöker hitta andra åtgärder för att klara den ekonomiska utvecklingen. kunde jag läsa från en av våra kommuner i att man aviserar att pensionera 100 anställda i kommunen. Det är en kommun med 30 000 invånare. Om detta är normgivande för den svenska utvecklingen blir det ganska stora tal för de personer som man beräknar att pensionera av bland de svenska kommunanställda för att klara sin ekonomiska situation. Det belastar i sin tur pensionssystemet. Vilken signal vill statsrådet ge till de kommuner som aviserar att förtidspensionera anställda? Vilken bedömning gör statsrådet av de ekonomiska konsekvenserna för pensionssystemet om detta sker i den utsträckning som skulle kunna bli fallet om detta blir normgivande? 38 Statsrådet (): Jag har ingen definition på vad lägger i uttrycket pensionera av. Jag kan bara konstatera att när det tidigare var socialdemokratiskt styre använde man socialförsäkringen. , socialdemokratisk före detta socialförsäkringsminister, skriver i sin utredning som ni tillsatte att socialförsäkringen blev en parkeringsplats för sådant som den inte vara menad för. Hon skriver dessutom att socialförsäkringarna användes som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Det är jag naturligtvis starkt emot. Socialförsäkringen ska vara till för dem som är sjuka och dem som inte har förmåga att arbeta. Har man en arbetsförmåga ska man självklart inte finnas i socialförsäkringen och ta pengar från dem som bäst behöver dem. När det gäller pensionssystemet och tryggheten i det är vi helt överens när det handlar om att vi ska se till att det är tillväxt i landet, och det är arbetskraft som genererar skatteintäkter som garanterar pensionerna. 39 (): Jag går inte upp och gnölar över tidigare förd politik, socialförsäkringsministern. Jag tillhör ett av de partier som stod bakom pensionsöverenskommelsen och som oroas över utvecklingen av pensionssystemet. Socialförsäkringsministern har också åberopat att pensionssystemet är hårt belastat. Om kommunerna nu använder sig av pensioneringssystemet för att göra sig av med personal belastar ju detta pensionssystemet. Min fråga var egentligen öppen till socialförsäkringsministern: socialförsäkringsministern bedömningen att det är normgivande om en kommun med 30 000 invånare pensionerar 100 anställda för att komma ned i kostnader? Om detta är normgivande för får det naturligtvis svåra konsekvenser. Vilken bedömning gör socialförsäkringsministern, och vilken signal vill hon ge till de kommuner som använder denna lösning? 40 Statsrådet (): Vi har trots allt ett kommunalt självstyre i det här landet. Jag vet att de allra flesta kommuner är ansvarsfulla och måna om personalen och försöker behålla den personal som behövs för att kunna garantera välfärden. Jag vet att inkomstpensionerna har stigit . Jag vet också att av pensionärerna har fått en sänkt skatt med motsvarande . Men självklart är det så det vet både Socialdemokraterna, som var med vid pensionsuppgörelsen, och alliansens partier att det är viktigt att se till att vi har tillräckligt med resurser i pensionssystemet så att vi kan betala de pensioner som vi vill. Därför är det fortfarande arbetslinjen och en tillväxt i landet som gäller. Det finns inga andra universalmedel när det gäller att garantera pensionerna och tryggheten för pensionärerna. Utvisning av iranska asylsökande 41 AMINEH KAKABAVEH (v): Jag har kommit i kontakt med ett antal asylärenden där efter överklagande till Migrationsdomstolen beslutat om utvisning till hemlandet av iranska asylsökande som av förklarats som konventionsflyktingar. Jag vill mot denna bakgrund fråga migrationsministern om han avser att vidta några åtgärder för att svenska myndigheter och domstolar ska fullfölja sina skyldigheter som är förenliga med flyktingkommissariatets stadgar i artikel 35. Ett sådant samarbete måste rimligen betyda att flyktingkommissariatets tolkning av tillämpning i enskilda fall ska följas om det inte föreligger mycket starka skäl däremot. 42 Statsrådet (): Vad jag vet följer de svenska domstolarna och både de internationella konventioner som har undertecknat och den lagstiftning som riksdag har beslutat om i form av utlänningslagen och implementeringen av EU-direktiv, till exempel skyddsgrundsdirektivet och asylprocedurdirektivet. Det innebär också att det är Migrationsöverdomstolen som gör tolkningen av det här. Jag kan som statsråd inte ingripa i enskilda ärenden och har inte för avsikt att här i kammaren göra någon överprövning, vilket dessutom skulle bryta mot både föreskrifter och grundlagen, av de bedömningar som Migrationsöverdomstolen har gjort i de här eller andra ärenden. 43 AMINEH KAKABAVEH (v): Tyvärr stämmer det inte, ministern, för jag känner till sex ärenden där kommissionen har beviljat asyl. De kommer både från och från . Men svenska domstolar vill inte ge dem asyl. Flyktingkommissariatet motsätter sig alla verkställigheter av utvisningar med tvång, även till . Trots detta är ett av de få länder i som i denna fråga går emot flyktingkommissariatets uppfattning och fortsätter att genomföra tvångsutvisningar till detta land. I det sammanhanget kommer vi lätt att tänka på öde. Avser migrationsministern att vidta några åtgärder för att samarbete med flyktingkommissariatet ska fortsätta och förbättras i denna fråga? 44 Statsrådet (): Först och främst pågår det alltid ett löpande samarbete mellan , , och de svenska myndigheterna i form av . Det är intressant att Amineh Kakabaveh särskilt pekar ut med tanke på att så sent som gick ut publikt och sade att man nu går igenom och reviderar sina föreskrifter och funderar igenom situationen visavi den skyddssituation som skulle kunna tänkas uppstå i framöver. Det tycker jag talar för att vårt system har integritet och att det är precis på de premisser som vi vill att systemet ska fungera med självstyrande domstolar och myndigheter som fattar beslut i de här ärendena och inte genom politiska beslut, såsom ju var fallet innan vi fick den nya instans- och processordningen och det rättssäkra och välfungerande system som vi har . Den sociala barn- och ungdomsvården 45 (): kom det ytterligare en rapport om en tragisk händelse i den svenska sociala barn- och ungdomsvården. En 13-årig flicka på ett behandlingshem i tog sitt liv efter att blivit misshandlad av äldre pojkar på behandlingshemmet. Tyvärr är det här ingen isolerad företeelse. Det finns en hel del allvarliga brister inom den sociala barn- och ungdomsvården i . Det har visat i en rapport . En tredjedel av de behandlingshem som analyserade hade allvarliga brister. Det här handlar ju om samhällets mest utsatta barn. Jag skulle vilja fråga statsrådet vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att se till att höja säkerheten, tryggheten och kvaliteten i den svenska sociala barn- och ungdomsvården. 46 Statsrådet (): Det här är en fråga som har engagerat regeringen mycket och där vi har vidtagit en rad åtgärder, därför att den här typen av missförhållanden har fått pågå i . Det är en skamfläck. Därför måste vi sätta in åtgärder som borde ha satts in mycket, mycket tidigare. Regeringen har lagt fram en proposition som handlar om en ny tillsynsreform. Jag tror att den är en väldigt viktig del i det hela. Det handlar till exempel om att tillsynsbesök på HVB-hem måste ske minst , varav ett besök ska vara oanmält. Vi har stärkt den unges rätt att själv få komma till tals vid tillsynsbesöken och att få information om hur lång vistelsen ska vara. Att ge kunskap och se till att barnets vilja får komma till uttryck är ett minimikrav som alltid måste ställas när samhället går in och placerar barn, men också att det finns en tillsyn som är väl fungerande. rapporter har visat att förhållandena är olika över landet. Men det som har skett är helt otillräckligt. 47 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Precis som statsrådet säger sker det nu en hel del förändringar för att förbättra situationen för de placerade barnen i . Vi ska också komma ihåg att även om det finns en hel del missförhållanden finns det också många människor ute i den sociala barn- och ungdomsvården som gör ett väldigt bra jobb. Icke desto mindre är den generella bilden negativ, och den måste attackeras. Från sida har vi föreslagit en rad åtgärder för att ytterligare försöka stärka säkerheten, tryggheten och kvaliteten inom ungdomsvården. Vi har bland annat pekat på möjligheten att införa ett system med nationell licens, vilket innebär att man ska kunna ställa krav på att de behandlingshem som finns ska uppfylla vissa krav på utbildning, kompetens och säkerhet. Kan statsrådet tänka sig att införa ett system med en nationell auktorisation eller licens, en licens som också kan dras in om det förekommer missförhållanden, för behandlingshem? Kan statsrådet tänka sig en sådan lösning? 48 Statsrådet (): Att se till att de hem där barn placeras, vare sig det handlar om familjehem eller HVB-hem, är utredda och certifierade på något sätt av myndigheter är ett arbete som vi redan har påbörjat. Vi har redan lagt fram förslag om detta när det gäller familjehemssidan, som säkert känner till. Jag tror att det är nödvändigt att den kontrollen alltid är för handen. Att den över huvud taget har brustit tidigare är inte godtagbart. Precis som säger ser det olika ut över landet, och många av HVB-hemmen fungerar på ett fantastiskt sätt, precis på det sätt som det är tänkt. Men där det inte fungerar väl behöver vi den här typen av kvalitetssystem. Vi behöver också ha jämförelsesystem, öppna jämförelser, på det här området likaväl som vi nu har det på äldreomsorgssidan. Ett arbete har påbörjats med att ta fram nationella kvalitetsindikatorer för den sociala barn- och ungdomsvården. export av JAS 39 49 (): Jag har en fråga till försvarsminister . grannar och har köpt jaktplan från respektive . Om skulle lyckas sälja JAS 39 till kommer återigen att bidra till en militär upprustning i ett redan ganska instabilt område. Den moderatledda regeringen försöker gång på gång på olika områden tala om för oss vilken bra politik man för. På ett område kan jag hålla med. På biståndsområdet är man noga med att pengarna ska hamna rätt och inte i korrupta händer. Men när det gäller exempelvis stridsplan som JAS är det helt andra parametrar som gäller. Det är inte acceptabelt. Eftersom vapenexport är en ljusskygg marknad och regeringen inte kan garantera att dessa affärer går rätt till blir det absurt att staten pumpar in miljarder i exportstöd till JAS-affärerna. När ska staten sluta att ge exportgarantier till JAS-affärer? Regeringen kan ju inte garantera att affärerna går rätt till vare sig etiskt eller moraliskt. 50 Försvarsminister (): Vi fick där en lång rad anklagelser och svepande påståenden som jag tror att kommer att ha mycket svårt att belägga, särskilt i avseende på det land han ställde frågan om. är ett land som är i stark utveckling och som har samma rätt att bygga ett försvar för självförsvar som och andra demokratiska stater har. Det är dessutom ett land med en avancerad flygindustri med vilket det vore rationellt för att kunna dela framtidssäkringen av Gripen, vårt eget flygvapens kärna. Det skulle göra det billigare för oss att upprätthålla vår försvarsförmåga. Det gör det också till en attraktiv och intressant möjlighet för . Jag vet inte om försöker antyda att det finns problem i just den här affären. Anser han det tycker jag att han ska redovisa dessa. 51 (): Regeringen vill göra JAS till en exportframgång till vilket pris som helst. Jag har aldrig hört regeringen säga nej till en enda affär på grund av att affären inte stämmer överens med vår syn på mänskliga rättigheter eller för att affären krockar med vårt mål till exempel i biståndspolitiken. Trots sin höga svansföring har regeringar oavsett partifärg försökt hjälpa att sälja JAS utan någon större framgång. Det svenska JAS-planet har kostat skattebetalarna sedan starten . rear försvarsministern ut JAS 39 till för . Trots denna röda lapp på JAS-planen är det inte direkt någon rusning till JAS-affärer. ska välja mellan det svenska JAS-programmet, ett franskt flygplan och . De som får stå för kostnaderna, oavsett om det blir eller , är skattebetalarna. Hur länge ska skattebetalarna hålla det misslyckade under armarna? 52 Försvarsminister (): fråga är inte seriös. Hans påståenden är inte heller seriösa. säljer inte till vilket pris som helst i vare sig bildlig eller bokstavlig mening. Brasilienaffären handlar om en långsiktig samverkan för att utveckla nästa generations Gripen, just för att slippa att och skattebetalare ensamma får stå för hela notan för att framtidssäkra Gripensystemet. Det är synnerligen rationellt att små länder inte ensamma utvecklar stora materielsystem, för då kommer den fulla notan på det lilla landet. Det är också rationellt för flera att söka samverkan så att man kan dela på kunskap och teknologi för att framtidssäkra systemet. Det finns några moderna stridsflygplan i världen som inte har funnit någon marknad utanför sina egna länder, men till dem hör inte Gripen. Gripen har anskaffats under olika former av , , och och möter fortsatt ett stort internationellt intresse. Jag tror att svensk industri betackar sig för svartmålning. 53 i (s): Min fråga är av allmän karaktär och går till finansminister . som svininfluensan bröt ut i skickade den in en lagrådsremiss om en ny veterinär organisation. I det nya förslaget finns bland annat med att smittskyddsberedskapen ska kunna upphandlas av privata aktörer i stället för att som tas om hand av den statliga distriktsveterinärsorganisationen. Vår smittskyddsberedskap i är utomordentligt bra. Varför vill regeringen splittra en väl fungerande organisation och sälja ut verksamheten till den som gör det till billigaste penning, dock ej kanske alltid med bäst kvalitet? 54 Finansminister (): För alla dem som jobbar med djurhållning och för alla dem som har djur är en väl fungerande veterinär organisation av avgörande betydelse. Det är viktigt att vi kan säkra att det i hela landet finns tillgång till en väl fungerande veterinär organisation. Det är utgångspunkten för det arbete som regeringen bedriver i dessa frågor. sker vissa förändringar. Syftet är att vi ska kunna bibehålla en god veterinär organisation och en hög grad av fungerande smittskydd med de resurser vi har på detta område. 55 i (s): Det frågan gällde var smittskyddsberedskapen. har vi många sjukdomar som smittar från djur till människa. Svininfluensan har precis upptäckts i ett bestånd grisar i . Vi har fågelinfluensa där den veterinära smittskyddsberedskapen är i allra högsta grad viktig. Vi har andra områden där det finns hårda regler vid upphandling men där man ändå inte klarar av att bibehålla verksamheten på den nivå som krävts från början. Äldrevården är ett sådant exempel. Där har vi alldeles för sett att man inte har lyckats leva upp till de krav som ställts vid upphandlingen. Om en fågelinfluensa skulle bryta ut i en region där vi inte har en fungerande smittskyddsberedskap på det veterinära området kan det bli en katastrof, både nationellt och internationellt. Är regeringen villig att ta ansvar för det? Förstår man konsekvenserna av det här förslaget? 56 Finansminister (): Vi har tagit stort ansvar för smittskyddsberedskapen. Inte minst gäller det de extraresurser som har skjutits till för att hantera bland annat blåtungeepidemin. Det är alldeles uppenbart att vår prioritering av smittskyddsfrågorna i den veterinära organisationen är tydlig. sker det vissa förändringar där vi får en bättre fungerande tillsyn inom jordbruksområdet och djurhållning och också en förändring av den veterinära organisationen. Ambitionen är naturligtvis att detta ska leda till en bättre och mer välfungerande verksamhet också på området smittskydd. Kommunernas ansvar för LSS-stöd 57 PER LODENIUS (c): Jag ställer min fråga till statsrådet . gick ut från gymnasiesärskolans individuella program. kommunicerar med sin omgivning via stödtecken och vill förstärka och utveckla den kunskapen. Det finns en folkhögskola i som passar Emys behov. I närheten finns ett så kallat LSS-boende. Problemet är att skolan och boendet inte ligger i Emys kommun. ansökte hos hemkommunen för att få LSS-boende i samband med studierna, men kommunen sade nej med hänvisning till att man inte ger LSS-stöd utanför kommunen. Då ansökte hon om förhandsbesked från den kommun där folkhögskolan ligger men fick avslag med motiveringen att anledningen till att hon skulle bo i kommunen var studier och inte arbete. har följaktligen inte kunnat inleda sina studier på folkhögskolan. Ska ungdomar som ha samma möjlighet som andra ungdomar att kunna studera även om det finns behov av LSS-insats? Hur ser i så fall den möjligheten ut? 58 Statsrådet (): Jag vet inte om jag uppfattade hela historien, för det var många turer. Och enskilda fall kan jag inte uttala mig om. Vi har haft en LSS-utredning som alldeles är avslutad. Remissomgången är slutförd, och jag väntar på en sammanställning av remissvaren. Utredningen har fokuserat och tittat på LSS-problematiken i sin helhet. Det vi också har gjort är att titta på socialtjänstlagen ur ett vistelsebegreppsperspektiv, vilket har bäring på det som Per Lodenius lyfter fram. finns det en problematik där kommuner inte vill gå in och ta ansvar utan träter sinsemellan om vem som ska ha ansvaret. Det har vi identifierat på en rad områden inom socialtjänstlagen. Det är viktigt att vi har ett regelverk som klarar ut vem som bestämmer när man inte inbördes kan komma överens. Det här var generella svar på den berättelse som jag tyvärr inte uppfattade i sin helhet. 59 PER LODENIUS (c): Jag tackar för svaret och ber om ursäkt för att jag blev lite ivrig i mitt frågeställande. Min fråga var egentligen generell. Jag använde som exempel på vad flera ungdomar kan råka ut för. Jag förstår att det här är på väg genom den nya . Finns det någon uppfattning om hur det här kan ta? Det finns förutom många ungdomar som vill ta de här studierna , men de har ingen möjlighet eftersom kommunerna, som du säger, träter sinsemellan om vem som ska stå för LSS-boendet och LSS-stödet. 60 Statsrådet (): är en väldigt omfattande utredning som har arbetat . har vi genomfört remissförfarandet. Hur beredningen ser ut tidsmässigt framöver vågar jag inte säga . Först måste jag få en sammanställning. Det är många saker som ska komma på plats. Utredningen rymmer mer än 100 förslag. Vi ska ta oss an detta. Det är samma sak med . Jag har just fått förslaget och det är utskickat på remiss. Beredningsarbete tar dessvärre ibland lite tid. önskar man att saker och ting kunde går fortare. Det är det svar som jag kan ge Per Lodenius . Uttagsskatten på kooperativ vindkraft 61 PER (): Min fråga riktas till finansminister . debatterade jag och finansministern uttagsskatt här i kammaren, Uttagsskatten är en skatt som skattemyndigheten tänker ta ut på kooperativ vindkraft eftersom man anser att de som är medlemmar i kooperativen får för billig el och därför ska straffbeskattas. I den debatten försvarade finansministern uttagsskatten av skattetekniska skäl. börjar resultaten av den här skatten att visa sig tydligt. hade O2 Vindel som är det största kooperativa vindkraftbolaget ungefär 500 anmälningar från intressenter som ville investera i vindandelar. har det sjunkit till ungefär 25 , och det fortsätter att sjunka. Intresset ligger på några futtiga procent jämfört med tidigare enbart på grund av uttagsskatten. Jag tycker att det är tråkigt om den kooperativa vindkraften skulle dö på det sätt som håller på att ske på grund av att man vill fullfölja en skatteprincip. Jag vill fråga finansministern om han anser att det är acceptabelt att ta livet av den här sektorn enbart på grund av att man försvarar en skattemässig princip. 62 Finansminister (): Det är centralt att riksdag är just hela riksdag och att vi diskuterar frågor utifrån ett allmänintresse och inte fastnar i att enskilda intresseorganisationer vill vinna fördelar på skattebetalarnas bekostnad. Vi har kraftiga satsningar på vindkraft. Vi har särskilt gynnsamma skatteregler här. Vi har en CO2-skatt som är styrande, vi har gröna certifikat och den kooperativa verksamheten är enkelbeskattad och inte dubbelbeskattad. Det som Per argumenterar för är att vi ska låta denna sektor vara helt obeskattad. Det finns säkert människor som anser att det är centralt att vi hittar skattefria sektorer i . Jag tillhör inte dem. Jag tycker att det är centralt att verksamheter bidrar till det allmänna genom att betala sina skatter. Eftersom det här är en verksamhet som redan är skattegynnad har jag väldigt svårt att se att vi skulle gå vidare och ytterligare förstärka det skattegynnandet. Man kan naturligtvis diskutera om vi ska förstärka möjligheterna till vindkraft generellt. Då ska vi göra det för hela , för olika driftformer och inte specifikt för just denna driftform. Att totalt skattebefria en sektor är främmande för mig. 63 PER (): Jag vill börja med att rätta finansministern. Det är inte alls sant att kooperativ vindkraft är skattebefriad. De betalar elskatter och andra skatter, precis som andra elproducenter.