prot · GX0918 · 2009-10-21 00:00:00 — Människohandel är i regel inte ett problem för ett enskilt land och kan inte bekämpas bara inom ett land. Därför måste kampen inbegripa länderna som offren kommer ifrån, genomfartsländerna och mottagarländerna. Det är speciellt viktigt att koordinera samarbetet mellan institutioner som bekämpar människohandel på internationell nivå. Sammanhållningen i ett samhälle är en grundförutsättning för säkerhet och trygghet. Om vissa befolkningsgrupper marginaliseras eller upplever sig förbisedda av samhället växer också risken för frustration och våldsamma motsättningar. Ideella organisationer och många andra är engagerade. De är erfarna och kunniga. De spelar en ovärderlig roll både som opinionsbildare och som fristående experter. Deras åsikter, varningar och råd bör hanteras mycket seriöst och utgöra en tillgång i beredningen av Östersjöstrategin. Samarbetet i har utvecklats. Det kan fungera som något av en förebild, som många andra har sagt, eller som en exportvara när det gäller parlamentarisk demokrati, god samhällsstyrning, civilsamhället, miljömedvetenhet, företagsansvar och folkligt engagemang. Det finns ingen motsättning mellan öst och väst eller mellan syd och nord. Det är förnuftigare att utgå från att alla parter vinner på att dela med sig av bästa praxis och uppmuntras av varandras resultat. 153 (): Vi kristdemokrater är positiva till Östersjöstrategin. Vi är glada för att utskottet välkomnar den strategi som kommissionen presenterat. Vi hoppas att arbetet ska inledas efter Europeiska rådets beslut. Kommissionens förslag om en strategi för innehåller fyra övergripande mål vilka alla förutsätter ett gemensamt och skyndsamt agerande. Dessa är att skapa en hållbar miljö, att öka tillväxt och välstånd i regionen, att öka tillgängligheten och attraktionskraften samt att förbättra säkerheten och tryggheten i området. är en viktig fråga just nu under det svenska ordförandeskapet. är ett känsligt hav med allvarliga problem. Problemen är skapade av oss. Vi är ca 100 miljoner människor runt havet. lider av syrebrist på grund av utsläpp av kväve och fosfor. av havsbotten är död. Olagliga oljeutsläpp och alltför intensivt fiske är också hot mot hälsa och måste motverkas. När lyfte fram vatten- och luftföroreningar som ett problem som hotade naturen fick vi tilltalsnamnet vatten- och luftpartiet. sitter vi alla i samma båt, till och med ibland i , och arbetar vi allesamman för en bättre miljö, ett uttryck som inte fanns . Vi talar om att några inte var födda då. Jag var ganska liten, och jag tror att många av er inte var födda . Eftersom utgör ett särskilt känsligt havsområde måste EU ställa särskilda krav på sjösäkerhet för att förebygga olyckor. Vi vet att trafiken har mångdubblats . Ca 2 000 fartyg rör sig i , och många av dem är lastade med farligt gods och olja. En enda olycka skulle kunna få oanade konsekvenser. Denna trafik innebär nya utmaningar för sjöövervakande myndigheter och katastrofberedskap. Vi måste ställa krav på exempelvis fartygens konstruktion och besättningens kompetens. Farleder och trafikleder ska vara utformade så att särskilt känsliga områden undviks samt att skador från oljeutsläpp blir minsta möjliga om de skulle uppstå. EU bör ge teknikbistånd till de nya medlemsländerna så att de kan uppgradera sina fartyg i sjösäkerhetshänseende. fick jag tillfälle att se den multimediepresentation som försvarsminister inledde mötet med när EU:s försvarsministrar var samlade. Den handlade om sjöövervakning och samarbete i , det som vi nu kallar Sucbas. Under försvarsministrarnas efterföljande diskussion gavs det faktiskt ett starkt politiskt stöd till det svenska initiativet. Det är min uppfattning att den gemensamma sjöövervakningen går framåt, vilket är glädjande. Men vi kan inte bara lita på det EU ska göra. Vi måste också lyckas på hemmaplan. maritima resurser borde kunna effektiviseras mer genom samarbete. Det skulle innebära fördelar, både miljömässig, ekonomiskt och säkerhetsmässigt. Internationella konventioner och miljöprövning är det som kan åberopa när det gäller gasledningen i . När detta gjorts kan ta ställning till gasledningens miljöpåverkan. Det är därför för tidigt att fatta beslut i frågan om att stoppa gasledningen. Var sak har sin tid och sin debatt. Kampen mot den alltmer sofistikerade internationella brottsligheten är en högprioriterad fråga för på EU-nivå. Lagstiftningen måste stärkas liksom polisens, tullens och kompetens. Nationell polis, tull och rättsväsen för ofta en ojämn kamp mot kriminaliteten som alltid rört sig över nationsgränser. Om vi ska kunna ta upp kampen mot brottsligheten måste därför frågor som polis- och tullsamarbete samt straffrättsligt samarbete, visering och vissa andra civilrättsliga frågor samordnas bättre inom unionen. Ökat samarbete över gränserna är en nödvändighet, men det förutsätter också en demokratisk kontroll och en väl genomarbetad underrättelseinformation. Avslutningsvis vill jag citera EU-minister som uttryckte följande på det seminarium som anordnades om . Hon sade: Östersjöstrategin är inte bara en strategi med vackra målsättningar. Det är en metodik och ett förhållningssätt som ska leda till konkret handling med klart definierade aktörer som tar ansvar för tydliga projekt. Jag hoppas att detta blir verklighet. Därmed yrkar jag bifall till utlåtandet. 154 (): berör oss alla. Det visar inte minst de sju tidigare talarnas anföranden härifrån talarstolen. Jag blir något konfunderad över att majoriteten näst intill försöker förvägra oppositionen att lyfta fram det kanske största miljöprojektet som har gjorts och arbetats med i . Jag är inte insatt i den interna utskottshanteringen av frågan, men för mig utifrån känns det som att det ligger en hund begraven i det agerande och det synsätt som majoriteten här lyfter fram. Att tala om ger många ingångar till politiska samtal. berör och påverkar många länder, och berör också många människor, framför allt unga människor. Östersjösamarbetet har därför stor betydelse för många olika områden. Det första jag tänker på är givetvis det miljömässiga. Jag möter grupper bland annat här i riksdag, och för dem brukar jag beskriva den miljömässiga situationen för det stora innanhavet det kanske mest påverkade innanhavet i världen. När man går ned i rännarbanan med en grupp ungdomar och beskriver hur det förhållandevis rena vattnet från rinner ut i och sedan fördelar sig på alla de nationer som finns runt omkring skapar det möjligheter till diskussion miljödebatt och miljödiskussion och en förståelse för politikens betydelse för att kunna påverka ett stort område och ett stort innanhavs situation i utvecklingen. Jag vill genom Östersjöfrågorna lyfta fram betydelsen av utbildnings- och arbetsmarknadsfrågorna. Inom ramen för tillsattes en arbetsgrupp för att titta på och framlägga förslag till utvecklingsmöjligheter inom arbetsmarknadsområdet. En viktig ingång i det hela utgjordes av ungdomars möjligheter till utbildning, praktikarbete och kunskapsutbyte över ländernas gränser inom . En slutlig rapport överlämnades till nu . Rapporten var en bred redovisning av situationen i de enskilda staterna men också förslag på utvecklingsmöjligheter för att stärka regionen på en global marknad. Ingången för arbetet utgjordes inledningsvis av situationen med en åldrande befolkning och en avsaknad av arbetskraft. Men när den globala finanskrisen träffade hela regionen övergick arbetet till att också identifiera de problem som en krympande arbetsmarknad skapar och effekterna av inte minst ungdomsarbetslösheten. De nationella redovisningarna av arbetslösheten totalt och speciellt ungdomsarbetslösheten visade på stora svårigheter för många länder men också på hur enskilda nationer med politiskt mod vågade ta sig an problematiken och finna nya vägar för att motverka arbetslöshetens gissel. Tyvärr kunde jag se hur halkade efter och i många stycken stack ut genom avsaknad av arbetsmarknads- och sysselsättningspolitik. I problemet kan också möjligen skapas möjligheter. Genom att analysera de nationella problemen kan nationerna runt även finna gemensamma åtgärder för att stärka regionen och individerna. Det kan handla om erfarenhetsutbyte inom utbildningens område men också möjligheten till praktikutbyte, inhämtande av ny kunskap för utveckling och så vidare. Det handlar också om en gränsöverskridande arbetsmarknad där utbudet av arbete och arbetskraft stärker regionen. Vi kan se det i , mellan och , mellan och och också mellan södra och . På flera områden växer gränsöverskridande arbetsmarknadsregioner upp, och möjligheterna skapas. Det är av största vikt att denna utveckling anammas men också organiseras så att individer känner trygghet i utvecklingen och inte utnyttjas på grund av nationella eller andra problembilder. Ett gott exempel på hur ett sådant arbete går till är de kontor som växer fram som informations- och stödfunktioner. Ett sådant utgörs av kontoret i som ger stöd till de många tusen personer som gränspendlar i området. Fackliga organisationers erfarenhetsutbyte är också viktiga delar för att nå ett bra resultat. Sammantaget, herr talman, vill jag med detta anföra för den att man bör ta fasta på bland annat det slutdokument som antogs vid den 16:e vad gäller arbetsmarknadsfrågorna men att också ta intryck av hela det slutdokument som arbetsgruppen kring arbetsmarknadsfrågor överlämnade till konferensen i . 155 (): Återigen får vi anledning att ta upp Östersjöfrågan med dess möjligheter men också de miljöhot som vi ser. I strategin som jag välkomnar fastslås det att miljön har en särställning. Vattenkvaliteten och den biologiska mångfalden ska förbättras. Övergödningsproblematiken och överfisket måste få en lösning. miljö- och naturresursutskott tillsammans med näringsutskottet skrev, när vi hade möte på , en skrivelse till samtliga fiskeministrar i och vädjade till dem att de i samband med Östersjöstrategin också skulle ta med överfisket och framför allt förbjuda utkast, att använda sig av det här instrumentet och använda sig av . Jag vet att det är fem i tolv vad gäller att få in ytterligare en sådan frågeställning, men det kändes angeläget att pressa på. Om det inte går får vi fortsätta att agera från horisont men också agera i EU i samband med översynen av EU:s gemensamma fiskeripolitik för att se till att utkast förbjuds såväl i som i övriga hav. Vi ser att samarbete kan ge resultat, till exempel genom kontrollsamarbete i . Tack vare det samarbetet har vi lyckats få bukt med den största delen av det illegala fisket. Det kommer att krävas fortsatta påtryckningar för att vi ska få en fiskeripolitik som vi alla kan känna stolthet över och en fiskeripolitik som också tar hänsyn till tredje världens fiskare exempelvis utefter . När EU arbetar för ett hållbart uttag kan vi känna en stolthet såväl inom EU som i de andra länderna. Ska vi lösa de miljöproblem som vi nu står inför och ska vi utveckla krävs det än mer samverkan mellan de nordiska länderna och också mellan de länder som ingår i det som vi kallar den nordliga dimensionen där bland annat , baltiska länder och finns med. Självklart krävs det också mer samverkan inom EU, och där är Östersjöstrategin ett otroligt viktigt verktyg som vi nu har att samtala kring. Jag är övertygad om att Östersjöstrategin kommer att bli en modell för andra regioner inom EU. Och jag är väldigt nöjd, herr talman, med att det här steget nu tas för en sammanhållen Östersjöstrategi för miljöns skull men också för välfärdens skull, för hållbar utveckling, tillväxt, tillgänglighet, attraktionskraft, trygghet och för säkerhetens skull. Därför yrkar jag bifall till utlåtandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 17 § Fastställelse av Gränsöversynen SverigeFinland 2006 Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2009/10:UU8 Faställelse av Gränsöversynen SverigeFinland 2006 (prop. 2008/09:188). 156 (): Jag måste erkänna att jag är nördig nog för att inte kunna hålla mig från att gå upp i talarstolen. Redan när jag läste propositionen insåg jag vilket unikt ärende detta var. Ärendet gäller fastställande av gränsöversynen mellan och efter freden och rikssprängningen. har vi tillsammans med finländarna satt oss ned och ändrat vår gemensamma gräns på ett sätt som nästan inget annat land i världen klarar av att göra. Jag vill bara säga, herr talman, att det är fantastiskt att vi lyckats bli så goda vänner med våra grannar att vi kan ha gemensamma kommissioner för att ändra på gränser, något som människor över hela världen oftast strider, mördar och dödar för. Vi kan sträcka på oss och vara stolta över hur långt vi har kommit. Jag hoppas att fler kan följa efter. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 18 § Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Anmäldes och bordlades Propositioner 2009/10:29 Ytterligare sänkt skatt för pensionärer 2009/10:36 Skattefri kapitalvinst och utdelning på andelar inom handelsbolagssektorn /10:42 Ett ytterligare förstärkt jobbskatteavdrag 2009/10:44 Ändringar i premiepensionssystemet Skrivelse 2009/10:34 handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning uppföljningsrapport Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för propositionerna 2009/10:29 och 42 skulle förlängas till . 19 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2009/10:38 Polisens agerande vid oroligheter och hantering av anmälningar mot polisen av () till justitieminister () 2009/10:39 Skattefusk och svartjobb inom taxinäringen av () till finansminister () 2009/10:40 Att bli gift mot sin vilja av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2009/10:41 Uranbrytning i av () till miljöminister () 2009/10:42 Fängelset i av () till justitieminister () 2009/10:43 Utveckling av näringslivet i av () till näringsminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2009/10:63 Handeln med kat av () till statsrådet () 2009/10:65 Bankernas avgifter av () till statsrådet () 2009/10:77 insatser för unga sexbrottslingar av () till statsrådet () 2009/10:78 Problem med a-kassan i samband med arbete utomlands av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:80 Svenska statliga uppdrag av () till försvarsminister () 2009/10:81 Upphandling för matkvalitet av () till jordbruksminister () 2009/10:84 Fosterdöd av () till socialminister () 2009/10:86 Svensk marin närvaro i av () till försvarsminister () 2009/10:90 Resolution och 1889 av () till statsrådet () 2009/10:91 Självhjälpsprogram mot spelberoende av () till statsrådet () 2009/10:92 Återinförande av halvtidsfrigivning av () till justitieminister () 2009/10:93 Utbyggnad av vågkraft av () till näringsminister () 2009/10:94 Högre kompetens hos arbetsförmedlare av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:95 Gränshinder av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:96 Utbyggnad av järnvägsspår i av () till statsrådet () 2009/10:97 Hög arbetslöshet i och i av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:98 Rätt till sjukpenning vid överklagan av () till statsrådet () 2009/10:101 Frivilligorganisationernas informationsarbete av () till statsrådet () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf. 30, av förste vice talmannen därefter till och med 9 § anf. 67 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 11 § anf. 102 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 14 § anf. 123 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 15 § anf. 146 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.