prot · GX0923 · 2009-11-04 00:00:00 — Traditionell industri ska inte förringas, absolut inte, men vi är i allt högre grad på väg in i ett tjänstesamhälle. Nya europeiska entreprenörer och innovatörer växer fram. Företag strukturerar sig på nya sätt och stärks i den globala konkurrensen. Medan industrijobben flyttar och ibland rationaliseras bort expanderar näringar inom tjänstesektorn. när vi diskuterar framtiden för och , som är högaktuella i min egen hemregion, är det ett faktum att det faktiskt är fler som har anställts av de företag som utser till Gasellföretag. Forskning visar att det är de små snabbväxande företagen som skapar de flesta nya jobben, till skillnad från ekonomins elefanter som alltid måste effektivisera och ofta dras med att behöva minska på sysselsättningen. Jag tror att de behövs i alla olika delar. Den nya rörligheten över gränserna och befrielsen av våra grannländer har också kommit att illustrera frågan om arbetstagarnas rätt att konkurrera. Konkurrens skapar valfrihet för konsumenter, restriktioner begränsar den. Konkurrens är också det som följer om det råder frihet att etablera sig. Oavsett vad man väljer har konkurrensen bidragit till att förbättra kvaliteten. Om det finns få barriärer för frivilligt utbyte kommer det att finnas konkurrens mellan olika länder. Innovatörer och entreprenörer kommer att kunna konkurrera om att söka de bästa nya sätten att producera det som vi som konsumenter vill ha. Detta skapar en utveckling mot ständigt ökad kvalitet, effektivitet och produktivitet. Tjänsterna blir fler och priset en bråkdel. Mycket har gjorts, men det återstår en hel del innan målet är uppnått och vi har en tjänstesektor som fungerar på samma villkor som handeln med varor. Uppbyggnaden av en gemensam europeisk tjänstemarknad påbörjades långt innan tiden för inträde i Europeiska gemenskapen. Genom implementeringen av tjänstedirektivet tar vi ett stort steg mot en gemensam tjänstemarknad. vill verka för en politik som öppnar gränserna för att enskilda företagare ska våga investera och satsa på nya affärsidéer och för att enskilda människor ska våga flytta till ett annat land för att skapa sig det välstånd som de eftersträvar. Vi har en dröm om ett företagsamt och ett välmående . Med tjänstedirektivet kommer en ökad öppenhet. Ökad öppenhet skapar välstånd och fler jobb åt alla. Jag yrkar bifall till förslagen i betänkandet och avslag på reservationerna. 31 () replik: När man efter långa och svåra förhandlingar hade lyckats få fram ett nytt förslag om tjänstedirektivet sades det att förslaget inte skulle påverka arbetsrätten och kollektivavtalen. Vi fick bort den skrivning som sade att länderna inte skulle få kräva att de utländska företagen skulle ha representanter på plats, säger till . var tidigare EU-parlamentariker för Socialdemokraterna. Det var en anledning att fira att länderna även skulle ha rätt att kräva att utländska bolag skulle ha en person på plats i landet. Det hade först varit emot. kommer då regeringen och säger: Nej, vi kan inte ha det så här. Vi måste ta bort det här förslaget. LO, TCO och har sagt att vi måste ha en behörig person och att man måste kunna kräva att den personen finns här i landet så att man kan teckna kollektivavtal. Det är inte motstridigt, och det var därför vi antog tjänstedirektivet i EU. säger att det är bra att ta bort mycket tung och onödig byråkrati. Min fråga till , fru talman, blir: Är svenska kollektivavtal och svensk arbetsrätt tung och onödig byråkrati? Man kan nämligen tolka det på det sättet. Om man nu inte säkerställer möjligheten för de fackliga organisationerna att teckna kollektivavtal och därmed också skriver in i den horisontella lagen att arbetsrätten inte ska påverkas av tjänstedirektivet säger man faktiskt att det är tung och onödig byråkrati, eller som sade: Det är möjligt att det blir de här effekterna. Vi får väl se, och sedan får regeringen utreda. Min fråga, fru talman, är: Varför tycker inte att det är viktigt att säkerställa att svenska kollektivavtal ska gälla på svensk arbetsmarknad? 32 () replik: Jag ska vara ännu tydligare och säga att i det här förslaget tar vi inte bort förhandlingsrätten. I oppositionens argumentering låter det som att alla möjligheter att över huvud taget upprätthålla ett kollektivavtal i nu försvinner. Det vi säger är att vi inte kan ställa krav på att någon ska vara bosatt i för att vara den som förhandlar. Däremot försvinner inte något krav på att faktiskt ha rätten att förhandla. Det tror jag är viktigt att klargöra. låter det som om vi skrotar alltihop, men så är inte fallet. När det gäller arbetsrätten finns det tydliga skrivningar i tjänstedirektivet under flera olika punkter i flera olika artiklar. Det vi menar när vi säger att vi ska titta över detta med en utredare är att det ju handlar om att ha med sig det perspektivet . När vi gör de här förändringarna måste vi också se till att det inte blir någon onödig byråkrati. Därmed inte sagt att vi inte ska se till att det finns en bra möjlighet att upprätthålla den svenska kollektivavtalsmodellen. 33 () replik: Om man inte har en behörig företrädare i , om företagen och näringsidkarna inte har en behörig företrädare, vem ska man då teckna kollektivavtal med? Vem ska man delge att man har en förhandlingsframställan om det inte finns en person på plats? Vi har sett att det har uppstått problem, till exempel efter stormen då utländska företag kom till . Det finns arbetstagare som fortfarande inte har fått ut pengar. Där fanns det tydliga problem med att de här företagen inte var registrerade. Risken är uppenbar att det här ökar dramatiskt när man tar bort kravet på behörig företrädare. För mig är det så uppenbart att de borgerliga företrädarna inte har lyssnat eller inte har förstått vad LO, TCO och har sagt. Ni äventyrar faktiskt den svenska modellen och arbetsrätten genom att inte införa kravet på behörig företrädare. Jag förstår att på något sätt tycker att det är bra, eftersom hon har haft och har en partiföreträdare, , som har sagt att svenska löntagare nu ska konkurrensutsättas på samma sätt som svenska bönder. Det kan man bara göra på ett sätt, genom att dumpa lönerna, genom att ta hit företag som har sämre villkor, sämre arbetsmiljö och sämre löner än de svenska företagen. Det innebär också att man snedvrider konkurrensen mot de svenska företagarna, som faktiskt tycker att det är viktigt att säkerställa att man har en god arbetsmiljö och drägliga villkor för sina anställda. Det innebär alltså inte bara ett hot mot löntagarna utan det är också ett hot mot de svenska företagen. Den frågan har ni inte ens tagit upp. Jag har framfört det tidigare och jag framför det igen: Jag tycker att det är orimligt att inte den borgerliga majoriteten och den borgerliga regeringen har lyssnat på LO, TCO och . De företräder fyra miljoner löntagare i , och jag tycker att de har en poäng när de säger att det ska finnas en behörig företrädare så att man kan teckna kollektivavtal i . 34 () replik: Vi har lyssnat. Däremot ser vi att de lagar som finns strider mot EG-rätten. Det pågår en utredning av hur de svenska lagarna ser ut . Vi måste förändra dem. Därför tillsatte vi en utredning för att just titta på de här delarna och komma fram till på vilket sätt vi kan ordna det utan att det strider mot gemenskapsrätten. Jo, vi har lyssnat. När det handlar om en person som ska vara närvarande måste vi ändå göra en jämförelse. Om vi till exempel har ett skånskt företag som etablerar sig uppe i det är däremellan gäller precis samma krav som när ett företag från etablerar sig i eller ett från etablerar sig i . Det är klart att det finns en person från företaget som är ansvarig för att se till att förhandla. Däremot kan vi inte ställa kravet att den personen ska vara bosatt i . Det är den biten som vi plockar bort. Förhandlingsrätten är kvar oförändrad. Det gäller bara att se till att vi faktiskt kan hitta sätt att lösa detta. Det finns modern teknik för att också kunna hantera att det inte är uppåt i landet utan i stället ned genom som man ska förhandla om de här delarna. När det gäller frågan om att konkurrensutsätta är det intressant att du tar upp just böndernas situation. Vi skulle kunna ta upp hela varuproduktionen och fundera på var din tröja, dina byxor och dina skor kommer ifrån. Jag misstänker att det inte är svensk produktion som du har på dig . Någonstans handlar det om att vi har en global ekonomi som konkurrensutsätts på område efter område. Det har inte lett till att vi har slutat att handla kläder utanför gränser eller att vi har ett kylskåp som produceras någon annanstans i än där vi bor. Med tjänstedirektivet öppnar vi också upp den delen för tjänstesektorn. Det här är någonting som pågår på område efter område. Det som skulle vara alternativet är ju att bomma igen butiken och säga att vi inte vill vara med om någon utveckling. Vi vill backa tillbaka och inte vara med om det här längre. Det är den underliggande tonen som finns i oppositionens diskussion i kammaren . Vill ni vara med i gemenskapen och utveckla eller vill ni backa hem och stänga dörren? 35 () replik: Jag återkommer till frågan om ett borttagande i filiallagen. Det är inte bara de fackliga organisationerna som har reagerat på borttagandet av den nuvarande ordningen utan även har gjort det. framför det faktum att en ändring i filialförordningen innebär att får än svårare att kontrollera verksamhet som bedrivs i landet, och skatteundandragande och problem med ekonomisk brottslighet skulle kunna öka. Delar ni uppfattning, ? 36 () replik: Regeringen gjorde klart i propositionen och som vi i näringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet, som jag sitter med i, har visat på att det finns saker som vi måste lyssna på, ta till oss och titta vidare på. Vi kan också konstatera att nuvarande filiallag strider mot gemenskapsrätten och mot det föreslagna tjänstedirektivet. Därför måste de bitarna flyttas ut eftersom de inte stämmer med vad vi har kommit överens om i . Det gäller att vi tar steget vidare och ser över dessa bitar. Det här handlar också om ett annat problem som vi inte har lyft upp och talat om här, nämligen att det finns både seriösa och oseriösa företagare som etablerar sig. Vi måste alltså ta fram regelverk som fungerar bra och gör det enkelt för seriösa företagare att etablera sig, bedriva bra verksamhet och följa reglerna. Det är dem vi är intresserade av. När det gäller oseriösa företagare, av alla olika ursprung, som eventuellt väljer att etablera sig handlar det om helt andra saker. Det spelar ingen roll om det finns en filiallag, någon annan lagstiftning, en finsk brevmottagare eller något annat. Där finns det andra problem som måste lösas på andra sätt. Men när det handlar om seriösa företag kommer de att finnas på plats. De finns någonstans. Det är företag som existerar, annars kan de inte etablera sig i och svenska företag kan inte etablera sig utomlands. Eftersom vi tillämpar svensk kollaktivavtalsmodell i har man rätt att förhandla. Den rätten tar vi inte bort. Däremot kan kravet att den man förhandlar med ska vara bosatt i inte vara kvar, och därför tar vi bort det. 37 () replik: Jag konstaterar att jag inte fick svar på frågan om delade uppfattning att borttagande av paragrafen skulle innebära svårigheter för och att fullfölja sin myndighetsuppgift. Det är sant att det skulle kunna innebära ökad ekonomisk brottslighet i . Det här är allvarligt, och det innebär att vi kan få en ordning där oseriösa företag som pratade om inte konkurrerar på samma villkor som de seriösa företagen. Det problemet finns i , och det skulle kunna öka ytterligare. Det är vad påtalar i sitt remissyttrande. Delar farhågor att det här kan inträffa? Varför lägger man inte fram förslag på hur det kan åtgärdas innan vi fattar beslut? 38 () replik: ingång i detta speglar både en farhåga och en insikt om att man kanske måste förändra sitt arbetssätt. Det är den viktigaste delen. Jag anser att jag svarade i min förra replik, men jag ska upprepa mig. Ja, vi har lyssnat på synpunkterna, och det är därför regeringen är tydlig med att man ska tillsätta en utredning som ser över frågorna. Vilka delar måste man möta och se? Regeringen har också gjort bedömningen att det här inte är ett så stort och akut ärende som oppositionen vill måla upp att det måste vara. Tvärtom finns ett uppdrag framöver att se vad som ska hända och utvecklas. Det är också enormt viktigt att fortsätta att vara tydlig med att vi inte tar bort förhandlingsrätten. Även om vi inte har krav på att vara bosatt i är det fortfarande tydligt uttalat i tjänstedirektivet, i artiklarna, att direktivet inte påverkar arbetsrätten, det vill säga sådana rättsliga eller avtalsreglerade bestämmelser om anställningsvillkor och arbetsförhållanden, inbegripet hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, samt förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare som medlemsstaterna tillämpar i enlighet med nationell lagstiftning som respekterar gemenskapsrätten. I nästa artikel framgår att direktivet inte heller påverkar rätten att förhandla om, ingå eller tillämpa kollektivavtal samt att vidta stridsåtgärder i enlighet med nationell lagstiftning och praxis som respekterar gemenskapsrätten. I artikel 16.3 uttalas att medlemsstat inte heller får hindras att i enlighet med gemenskapsrätten tillämpa sina regler för anställningsvillkor, inbegripet regler i kollektivavtal. Arbetsrätten berörs även i tjänstedirektivets inledande skäl. Det här är svar som redan finns. Det finns väl dokumenterat vad som gäller i frågorna. Frågan är om vi tror på att en gemensam öppen marknad och fri rörlighet är något positivt. Jag tror det. 39 (): Att komma en bit ned på talarlistan innebär att det finns en uppenbar risk för en och annan upprepning, men jag dristar mig ändå att kanske nudda vid en och annan sanning som har sagts tidigare under debatten och hoppas att ni har överseende med det. Möjligen kan det komma fram en och annan ny infallsvinkel. En fri tjänstehandel utgör tillsammans med de övriga tre friheterna, varor, kapital och personer, grunden för det EU vi känner . Man slog i fast dessa friheter. Vi kan handla, betala och resa över gränserna i . Genom det här skapar vi förståelse för varandras kulturer, vi binds samman genom handel, och vi kan därför i större utsträckning undgå krig. Det har vi också sett i ganska korta historia. Vi har undvikit krig. Det finns oerhört många positiva effekter med den gemenskap vi har bildat. För tjänsterna har det inte gått lika snabbt och smidigt. Tjänstesektorn står visserligen för av EU:s samlade produktion, men av handeln mellan länderna är tjänstebaserad. I ett och ett som har drabbats hårt av den finansiella krisen är det viktigt att komma ihåg att det främst är inom tjänstesektorn som de flesta nya arbetstillfällena skapas, som vi också har berört tidigare i debatten. Därför är det viktigt att implementera det tjänstedirektiv som antogs 2006 och som ska underlätta den fortsatta tjänstehandeln över gränserna. Rent konkret innebär det nu att regeringen lägger fram en proposition om att en lag om tjänster på den inre marknaden införs. Lagen ska bland annat innehålla bestämmelser om en gemensam insats, en så kallad kontaktpunkt dit tjänsteleverantörer och deras kunder kan vända sig gällande tillstånd eller information, tidsfrister för när myndighet ska lämna besked till tjänsteleverantören och hur samarbetet mellan myndigheterna i olika länder ska bli bättre. Lagen ska dessutom reglera att tjänsteleverantörerna på bästa sätt ska lämna information till sina kunder. Förutom själva lagen om tjänster på den inre marknaden kräver tjänstedirektivet att vi anpassar den svenska lagstiftningen så att den inte står i strid med EG-rätten. har legat på oss för att ändra vår lagstiftning. Det är en konsekvens av att vi är med i gemenskapen. Det kan till exempel handla om tullagen, anordnande av automatspel eller resegarantilagen. Men i fokus för debatten, som vi har hört, har filiallagen hamnat. I filiallagen finns en bestämmelse om att näringsverksamhet som bedrivs i av utomlands bosatta svenska eller utländska medborgare ska ha en i bosatt föreståndare med ansvar för den verksamhet som bedrivs i . Det står, enligt regeringen, i direkt strid med den bestämmelse i tjänstedirektivets artikel 14.1 b som innebär att medlemsstater inte kan ställa krav på att tjänsteleverantören eller hans eller hennes personal ska vara bosatta på landets territorium. Därför har regeringen valt att ändra filiallagens bestämmelse så att man bara kan ställa detta krav på svenska och utländska medborgare som är bosatta utanför EES-området. Vi kan ju inte införa en lag i som strider mot EG-rätten. Vi kristdemokrater, och alliansen, vill slå vakt om den svenska arbetsmarknadsmodellen. Det kan inte tillräckligt ofta och tydligt understrykas, tydligen. Vi vill därför ha en utformning av bestämmelsen som tar hänsyn till både EG-rätten och den svenska arbetsmarknadsmodellen. Det finns en stor risk att det som oppositionen nu föreslår går emot den bestämmelse som finns i tjänstedirektivet. En möjlig lösning kan finnas i , där den finska utstationeringslagen ställer krav på det företag som har en utstationering längre än : det är skyldigt att ha en företrädare som är bosatt i . Men man ska komma ihåg, som har nämnts här, att även efter kritik från har fått ändra sin associationsrättsliga lag angående rättighet att idka näring så att den inte står i strid med EG-rätten. Dessa ändringar är lika dem som regeringen nu föreslår inom filiallagen. Den finska utstationeringslagen är dock helt arbetsrättslig, och det går inte att rakt av jämföra den med den svenska filiallagen, som är av associationsrättslig natur. För att komma till rätta med dessa problem har vi konsekvensutredningen, som vi tycker är viktig därför att den kan belysa effekterna av lagen. Här behöver tas upp arbetstagarorganisationernas möjlighet att utnyttja sin förhandlingsrätt men också hur vi gör fler regelförenklingar för företagen. Till skillnad från oppositionen vill vi alltså både slå vakt om den svenska modellen och underlätta för företagen. Under debatten har det, som sagt var, talats om krisscenarier av oanade slag som vi har framför oss. Jag tycker att regeringen och vi i utskottsmajoriteten med detta betänkande har en klok och balanserad inställning. Vi vill följa upp det. Men om man lyssnar på oppositionen får man en stark känsla av att allt det goda finns i och allt det onda finns utanför gränser. Vi har inte den inställningen. Vi tror att det finns positiva företag och företagsidkare även utanför gränser. Det här kommer att bli en tillgång för svenska medborgare. Det är inte heller en lösning, som oppositionen menar, att vi helt ska strunta i krav på anpassning av vår lagstiftning. Enligt kommissionen själv hade de flesta EU-länder anpassat sin lagstiftning. Men det är sex länder som återstår, och det finns en oro hos kommissionen för att dessa inte blir färdiga till då tjänstedirektivet ska vara färdigt och implementerat. Det här ser vi allvarligt på. Oppositionen å sin sida vill att vi ska låta filiallagen vara som den är trots att har fått kritik för denna av . Det är inte seriöst att agera på det sättet. Därför vill jag med glädje yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. Detta innebär sammanfattningsvis att vi öppnar gränserna att informationsrätten kvarstår att kollektivavtalet inte är hotat att förhandlingsrätten är kvar att den svenska modellen kommer att fortsätta att leva. 40 () replik: Med de anföranden vi har hört från de borgerliga ledamöterna är det uppenbart att de inte har förstått problemet. De har inte förstått eller inte velat ta till sig kritiken. Vi tycker att man ska införa det svenska tjänstedirektivet. Vi har inte motsatt oss någonting kring det. Det handlar alltså om att vi inte vill införa låga löner i . Vi vill inte införa lönedumpning. Vi vill inte införa ett rättslöst tillstånd på svensk arbetsmarknad. Min fråga till är: För vad tror hon att LO, TCO och har uppvaktat näringsutskott i den här frågan? Var det därför att de tyckte att det var roligt? Eller fanns det någon kritik i det de sade? Var man orolig för någonting? Ja, det var man. Det har också låtit som att och svensk fackföreningsrörelse skulle vara protektionistiska. Ingenting kan vara mer felaktigt. Facket har jobbat internationellt . Jag kan påminna om att som är ordförande i dessutom är ordförande i . är ordförande i och ordförande i , internationalen för offentliganställda. Vi har massor av internationaler där fackliga företrädare från jobbar, och man jobbar för att få det globalt bättre på arbetsmarknaden. som man gör det påminner man om vikten av att försvara svenska kollektivavtal på svensk arbetsmarknad. När gick med i EU 1994 var det uppenbart och tydligt för de svenska medborgare som röstade ja att den svenska modellen, svenska kollektivavtal och svensk arbetsrätt inte skulle påverkas. Gång på gång ser vi nu att man försöker förändra. Det är regeringen som i det här fallet inte ser problemen. Min fråga till är: Varför lyssnar ni inte på de fackliga centralorganisationerna? Varför tycker ni inte att det är viktigt att det ska finnas en behörig företrädare om ni tycker att det är viktigt att man ska kunna försvara förhandlingsrätten? 41 () replik: Tack för frågan, även om jag känner igen den lite grann. Jag ska försöka svara, och möjligen blir det en liten upprepning av vad mina kolleger har sagt. Vi lyssnar naturligtvis både på fackföreningarna och på andra organisationer och medborgare. Det är en viktig del av det politiska uppdraget att lyssna. Men att lyssna och genomföra exakt det fackföreningarna vill är inte samma sak. Vi har lyssnat, vi har hört vad de har sagt, och vi har sedan jämfört det med helheten. Vi har då kommit fram till att det nu liggande förslaget är väldigt klokt och balanserat. Men vi har inte gjort exakt så som fackföreningarna har velat. Jag kan också påminna om att det kanske inte är första gången i världshistorien som fackföreningarna har dragit lite förhastade slutsatser om förslag som regeringen har lagt fram och att katastrofen inte har infunnit sig riktigt på det sätt som man har beskrivit skulle ske. Det är möjligt att det kommer att bli så också. Katastrofen kommer kanske inte att bli riktigt så stor. Vi har, som sagt var, en ventil och vi har en konsekvensutredning. Vi kommer att följa upp förslaget. Skulle det visa sig att det scenario som målas upp infinner sig kommer vi att justera det. 42 () replik: Det är en ganska uppenbar liknelse mellan den borgerliga regeringen och den borgerliga majoriteten i : Man gör helst fel först och är sedan beredd att förändra. När det gäller a-kassan kritiserade de fackliga företrädarna och organisationerna regeringens förslag. Man försämrade, och ser vi konsekvensen att människor blir utförsäkrade och får gå på socialbidrag. Regeringen försämrade försäkringssystemet när det gäller sjukförsäkringen. De fackliga organisationerna protesterade, och ser man att människor blir utförsäkrade och utkastade och får söka socialbidrag. Regeringen säger: Vi måste nog se över det där. Det blev nog inte så bra. Regeringen vill ta bort filiallagen, men man vill inte införa en regel om att det ska finnas en behörig företrädare. Man säger att man ska utreda frågan. Skadan är uppenbar. Det uppstår en skada, det får effekter och sedan ska man försöka reparera det. Det är ett sådant oklokt agerande. Jag kan inte begripa varför man vill göra fel först och sedan kanske korrigera. Problemet är att när man försöker korrigera blir det inte bra i alla fall. Det är uppenbart att de borgerliga företrädarna talar sig varma för det svenska kollektivavtalet och den svenska arbetsrätten men gör något helt annat när man lagstiftar. Det kommer att vara uppenbart också för väljarna. Det är många tomma ord och retorik. I agerandet är den borgerliga regeringen och den borgerliga majoriteten inte för den svenska modellen och den svenska arbetsrätten; man är tvärtom ett hot. 43 () replik: