prot · GX0913 · 2009-10-14 00:00:00 — Jag kan konstatera att nu bara är inriktade på skattehöjningar. Då kan man fråga sig: Vid vilket skattetryck upphör konceptet om grön skatteväxling? Tanken med grön skatteväxling är ju inte att man ska höja skattetrycket utan att man ska växla höjda miljöskatter mot sänkta skatter på arbete. Det var förut adelsmärket för . Men vid vilket skattetryck upphör detta koncept och arbetssätt att gälla? Uppenbarligen har vi passerat det, enligt sätt att resonera. Hur blir det med valfrihetsreformerna? säger att man inte ska försämra arbetsrätten. Men vad innebär det, ska man ta bort undantaget för två anställda i de mindre företagen? Jag tycker att det vore bra att ha kvar. Hur blir det, kommer det att försvinna? Ligger det i begreppet inte försämra arbetsrätten? 83 () replik: anser också att det är bra att ha detta undantag kvar, och vi kommer att stå fast vid den ståndpunkten. När det gäller frågan om den gröna skatteväxlingen har vi i vår motion föreslagit skattehöjningar på ungefär 17 miljarder. Nästan allting ligger på miljösidan. Det var vad vi genomförde under det förra, rödgröna styret. Det var en skatteväxling i ungefär den storleksordningen, alltså höjda miljöskatter och sänkt skatt på arbete. har skatten på arbete sänkts med ungefär 80 miljarder, och vi föreslår skattehöjningar på miljösidan med ungefär 17. Det innebär att skattetrycket fortfarande kommer att vara rejält sänkt i förhållande till hur det var vid det förra, rödgröna styret. Jag tycker att det är bra. Partiledardebatten var härmed avslutad. 2 § Utökning av antalet suppleanter i trafikutskottet Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i trafikutskottet skulle utökas från 25 till 26. Kammaren medgav denna utökning. 3 § Val av extra suppleant i trafikutskottet Företogs val av extra suppleant i trafikutskottet. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i trafikutskottet () Förste vice talmannen meddelade att () anhållit om entledigande från uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna anhållan. 5 § Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan Förste vice talmannen meddelade att skulle bordläggningsplenum äga rum. aviserat interpellationssvar skulle utgå. Förste vice talmannen meddelade vidare att voteringen torsdagen den 19 novemberkl. 16.00 skulle utgå. Voteringen skulle kvarstå. 6 § Meddelande om preliminär plan för kammarens sammanträden Förste vice talmannen meddelade att en preliminär plan för kammarens sammanträden med voteringstider delats ut till ledamöter. 7 § Anmälan och hänvisning av motioner till utskott Anmäldes 3 808 motioner avlämnade under den allmänna motionstiden enligt motionsförteckning. Kammaren biföll talmannens förslag att motionerna skulle hänvisas till utskott enligt motionsförteckningens förslag. Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2009/10:FöU3 Signalspaning (prop. 2008/09:201). 84 (): På grund av regeringens misslyckade hantering av signalspaningen står vi nu här i kammare för att för tredje gången rösta om ett lagförslag gällande signalspaningen. Vad är då problemet? Jo, problemet är att den borgerliga regeringen har gett långtgående befogenheter vad gäller signalspaning i kabel utan att uppnå tillräckliga krav på rättssäkerhet och skyddet för den enskildes integritet. Regeringen har visat ett genuint ointresse av att lösa frågan, vilket har lett till att lagen vilandeförklarades , under vilket regeringen inte gjorde några seriösa försök att vare sig förbättra lagen eller söka en blocköverskridande lösning. När lagen för kom till kvarstod därför kritiken, vilket ledde till att försvarsministern började förhandla med sina egna allianskolleger från talarstolen och på toaletten. Detta gör att vi återigen står här med ett lapptäcke av kompletteringar till en lag som uppenbarligen har stora brister. Kritiken är och har varit massiv under hela processen från såväl sakkunniga på området som allmänheten. Regeringen har lyckats peta in nästan 40 förändringar i signalspaningslagen detta utan att en enda ordentlig utredning har gjorts. Detta torde vara rekord i svensk lagstiftnings historia. Så sent som kom ytterligare en utredning gällande polisens tillgång till signalspaning. Där föreslås lagstiftning som går på tvärs mot signalspaningslagen. Det är högst oklart hur kritikerna från den borgerliga sidan kan vara så nöjda . Integriteten har fått stryka på foten för den politiska prestigens skull. Beskedet från oppositionen är däremot tydligt: Riv upp, gör om, gör rätt! Tillsätt en parlamentarisk utredning som får i uppgift att bedöma behovet av en lag utifrån hänsyn till integriteten, effektiviteten och proportionaliteten! Syftet måste vara att finna en lösning som både tillgodoser behovet av underrättelsetjänst och medborgarnas rätt till integritets- och rättssäkerhet. Jag är den första att hävda att som militärt alliansfri stat och ett alliansfritt land behöver en effektiv underrättelsetjänst. Signalspaning är ett viktigt verktyg som behövs; om detta råder inget tvivel. Nya hot om terroristdåd, spridning av massförstörelsevapen och IT-utvecklingen har gjort vårt samhälle mer sårbart. Tidig information är viktig för att förebygga och förhindra sådana hot mot vårt land. Den avgörande frågan är dock på vilket sätt och i vilken omfattning signalspaning ska få bedrivas. Behovet av en effektiv underrättelseinhämtning kan inte rättfärdiga att man nonchalerar grundlagens principer om rätten till fri och skyddad kommunikation. Men underrättelsetjänsten måste vila på folkets förtroende. Den borgerliga regeringen och den borgerliga majoriteten i den här kammaren har inte tagit människors oro inför intrång i deras privata sfär på allvar. , herr talman: kräver att lagstiftningen rivs upp, görs om och görs rätt! Integriteten måste gå före den politiska prestigen. 85 (): Då står vi återigen här i kammaren och debatterar signalspaning FRA. Det har varit många turer . Det första förslaget som kom till saknade helt skydd för den personliga integriteten. Det saknade helt rättssäkerhetsgarantier. Det var ett förslag som innebar en massavlyssning av svenska folket. Det var ett förslag som inte hade klarat av att göra några som helst avgränsningar när det gäller att skydda de mänskliga fri- och rättigheterna. Detta förslag stöddes då av den borgerliga majoriteten. Detta förslag ansågs ta tillräcklig hänsyn till integritet och rättssäkerhet genom agerandet här i där man med hänvisning till regeringsformen bordlade ärendet just för att man skulle skydda de rättigheter som är skyddade i regeringsformen. Men under det året hände ingenting från den borgerliga majoriteten. Förslaget var vilande i exakt samma skick. Det togs upp i exakt samma skick av majoriteten. Som tur är, herr talman, hade faktiskt svenska folket vaknat. Kritiken var massiv. Människor fick en kännedom om det liggande förslaget. Helt plötsligt började det höras kritiska röster även i de borgerligas led: Vad händer med den personliga integriteten och rättssäkerheten? Ska vi verkligen i ett demokratiskt land införa ett system som innebär en möjlighet till massavlyssning? När den borgerliga majoriteten började inse att man kanske inte skulle få igenom sitt förslag här i uppkom helt plötsligt frågan om den personliga integriteten och om rättssäkerhetsskyddet. Helt plötsligt började frågor växa fram om brister i den liggande lagstiftningen, som den tidigare majoriteten hade tyckt var fullt tillräcklig. Under processens gång har det skett förhandlingar i slutna rum med borgerliga kritiker. Det har skett förhandlingar som inte har varit öppna för insyn och där man inte har gett möjlighet för andra partier att delta i ett så viktigt lagstiftningsarbete som signalspaningslagstiftning definitivt är. står vi, herr talman, här igen med ett förslag där man ska förstärka rättssäkerheten och förstärka skyddet för den personliga integriteten. För är det tydligt: Vi säger ja till skyddet för den personliga integriteten. Vi säger ja till konvention om mänskliga rättigheter. Vi säger ja till regeringsformen. Vi säger ja till meddelarfrihet och till efterforskningsskydd. Vi säger ja till rätten till den privata kommunikationen. Men när man säger ja till dessa rättigheter kan man inte göra någonting annat än att säga nej till liggande förslag. Den borgerliga majoriteten har med all tydlighet visat att respekten för mänskliga rättigheter, för , för regeringsformen och för våra grundlagar inte är större än att om inte någon kritiker trycker på om inte någon hade lyft upp frågan hade man varit beredd att släppa dessa principer. De förändringar som ligger på bordet är i mångt och mycket förbättringar. Det kommer vi att få höra härifrån talarstolen. Vi har avgränsat ändamålen. har vi åtta punkter när det gäller de ändamål för vilka försvarsunderrättelsetjänst får bedrivas. Det är onekligen en insnävning. Vi har tillsatt en oberoende specialdomstol som ska ge tillstånd. Ja, det har man onekligen gjort. Vi har begränsat vilka det är som får begära signalspaning och får lämna tillstånd och uppdrag. Ja, det har man gjort. Det här är en lagstiftning där man kastar in de mänskliga rättigheterna, grundlagsfrågor och regeringsformen i efterhand för att försöka lappa i en lagstiftning som hade helt andra utgångspunkter från första början. Mänskliga rättigheter och de grundläggande fri- och rättigheterna är ingenting som man kan kasta in i efterhand. När man granskar hela den här lagstiftningen visar det sig att oerhört många brister kvarstår. När man nu säger att man har avgränsat möjligheterna för FRA pratar man bara om försvarsunderrättelseverksamheten. Man pratar inte om frågan om trafikdata inom lagstiftningen. FRA får nämligen ha en insamling av trafikdata inom ramen för den egna metodutvecklingen. Här krävs faktiskt ingen koppling till yttre hot. Här krävs faktiskt ingen koppling till avgränsningen på åtta punkter om varför man får bedriva signalspaning. Det här är för den egna metodutvecklingen. Här kommer förespråkarna för lagstiftningen att säga att även detta är tillståndspliktigt. Domstolen ska även granska om man ska få bedriva den här trafikdatainsamlingen. Kan någon i majoriteten tala om för mig hur domstolen ska kunna avgränsa trafikdatainsamlingen när man inte har något annat specifikt ändamål än att utveckla sina egna metoder och sin egen forskning? Det kommer inte att vara möjligt, herr talman. Det innebär att man kommer att samla in en oerhörd mängd trafikdata som man får lagra i en stor databas . Men inte nog med det; det är sedan möjligt att för försvarsunderrättelseverksamhet söka i dessa trafikdata. Det innebär att man inte har kunnat garantera att data som samlas in inte får användas i försvarsunderrättelseverksamheten. En annan punkt som majoriteten inte har vågat ta i, och som vi antagligen inte kommer att få något svar på här heller, är FRA:s möjligheter att utbyta information med andra länder och överlämna trafikdata och den försvarsunderrättelseinhämtning som man har haft. Här är man också ganska noga. börjar det bli en mängd olika propositioner, och där är det tydligt att möjligheten för kontrollmyndigheterna, Datainspektionen och andra att granska det här utbytet är begränsat. Man får nämligen inte störa FRA:s relationer med andra länders underrättelsetjänster. Vi har ingen aning om hur de här uppgifterna kommer att lämnas ut och vilket utbyte man egentligen har. Det här är bara regeringens fråga och inte . förslag klarar man inte heller av att lösa frågan om hur den grundlagskyddade meddelarfriheten och efterforskningsskyddet egentligen ska kunna upprätthållas. Majoriteten har löst frågorna om själavård, meddelarfrihet och bikt genom att säga att all sådan information ska förstöras om den råkar inhämtas. Det är ett faktum att så fort den har insamlats och man har sett den har genombrottet redan skett. Det är faktiskt ett brott mot vår egen grundlag. Behöver inte ha någon egen underrättelseverksamhet? Är då inte signalspaning en viktig metod? Vi i säger att det här är ett viktigt verktyg. Men går det att säga att detta är överordnat respekten för mänskliga rättigheter? Är det överordnat integritetsfrågorna? Nej, för oss i är det tydligt att de rättigheterna är överordnade underrättelseverksamheten. Är det då möjligt att genomföra en signalspaning i kabel och upprätthålla respekten för de mänskliga rättigheterna? Vi i anser att det är oerhört tveksamt. Det kommer att vara oerhört komplicerat och oerhört svårt. Vi säger att det är viktigt med försvarsunderrättelseverksamhet, men den personliga integriteten är också viktig. Därför anser vi att man bör riva upp lagstiftningen och tillsätta en parlamentarisk utredning som ska se över detta i grunden och som är öppen för att medborgarna ska kunna delta i den här diskussionen. För oss i är utgångspunkterna i en sådan utredning klara och tydliga. Respekten för den personliga integriteten, respekten för de mänskliga rättigheterna och för måste vara de grundläggande utgångspunkterna i en sådan utredning. FRA-debatten har orsakat stort engagemang hos människor. Det är oerhört glädjande att så många medborgare har engagerat sig i frågan. Det visar också det krav som medborgarna ställer på oss här i att respektera deras rättigheter. Med sin hantering av FRA-debatten och detta förslag har regeringen visat att man saknar all respekt för människors rättigheter. I debatten kommer vi att få höra: Vad gnäller kritikerna på? Vi har ju uppfyllt allt. Vi har förändrat förslaget på nästan 40 olika punkter. Jag har inte någon större tilltro till viljan att skydda medborgarnas rättigheter hos den majoritet som var beredd att anta det förslag som kom till och som inte gjorde någonting under när det var bordlagt. För oss i är det tydligt att det bara finns ett enda alternativ i denna fråga, och det är att riva upp, göra om och göra rätt. I detta anförande instämde och (båda mp). 86 (): Ärade tv- och radiolyssnare och publik i kammaren som just nu försvann! Jag vill rikta ett varmt tack till alla er som har skickat in mejl till oss inför den här viktiga FRA-debatten. står vi här igen för tredje gången, som jag tror, och debatterar en av vår tids viktigaste frågor, nämligen att behålla vår integritet gentemot statsmakterna. FRA-debatten handlar om grundläggande demokratiska rättigheter för individen. Det har tagit många av politisk kamp för att bygga upp ett rättssäkert samhälle och respekt för individens integritet. Den grundläggande frågan som den här debatten och tidigare debatter har handlat om är om vi vill ge , , laglig rätt att avlyssna och registrera all elektronisk kommunikation som passerar gränser. Det betyder i klartext att staten kommer att få obegränsad makt att övervaka och avlyssna sina medborgare när det gäller e-post, telefoni, mobil telefoni och sms. Regeringen har fått massiv kritik för det förslag som ligger och även för det tidigare förslag som låg på bord. Det var en kritik som jag tycker att regeringen har blundat för, även om jag kan hålla med om att det visst har skett förbättringar gradvis. Kritiken kommer bland annat från och som vill tillsätta en utredning och göra om hela lagförslaget. delar den uppfattningen. Flera myndigheter och domstolar kritiserar också att den domstol som ska ge FRA tillstånd inte blir oberoende. 13 forskare och experter från olika discipliner som har analyserat lagstiftningen för FRA säger att tillsammans med tidigare regelverk ger den nya lagen FRA rätt och möjlighet att registrera alla medborgares sociala nätverk. Det sker med hjälp av vad som är känt i olika register om personers etniska ursprung, politiska åsikter, medlemskap i fackföreningar och sexualliv. På så sätt kan FRA ofta ha bättre kunskaper om människors liv än vad de själva har. Därtill har FRA rätt att överföra personuppgifter till främmande makt. FRA-avlyssningen av civil kommunikation medför således en oacceptabel kartläggning av ett otal medborgare på individnivå. Det känns lite pinsamt, herr talman, att man i författningsdomstol anser att lagstiftningen som tvingar operatörerna att lagra trafikdata strider mot landets grundlag, men det tycker tydligen inte den och Lagrådet. Regeringen och myndigheterna har en alltför optimistisk tro på att den här övervakningen ska leda till att förhindra terrorism. underrättelsetjänst, M15, publicerade en rapport i som visar att de som blir terrorister är olika individer och inte passar in i samma demografiska profil. Det finns ingen typisk bana för våldsam extremism. Medan den kunniga terroristen vet hur man döljer sina spår står den vanliga medborgaren hjälplös inför sådan kartläggning. Genom SVT:s Rapports inslag FRA lagrar svenska telesamtal och mejl som sändes framgick att FRA sparat trafikdata i trafikdatabasen med syfte att kartlägga medborgare. gav klartecken till att införa detta system på ett lagligt sätt. Om man läser den antagna lagstiftningen med det tidigare existerande regelverket för FRA ser man detta. Det framgår av propositionen 2006/07:63 på s. 86 att datareduktionen behöver genomföras. Detta innebär att huvuddelen av de levererade signalerna sållas bort. Det betyder med andra ord att FRA sparar på analysresultatet men inte på originalkommunikationen. Analysresultatet tar mycket lite datautrymme, varför i princip obegränsade mängder kan sparas. Där ligger hotet mot integriteten för våra medborgare. Man kan sammanfatta det på följande sätt: FRA:s avlyssning av civil kommunikation medför kartläggning av väldigt många helt oskyldiga medborgare på individnivå. Det häpnadsväckande är att regeringen ännu inte utrett vad SVT:s Rapports avslöjande om att FRA lagrar trafikdata i massiv omfattning även beträffande kommunikation till eller från svenskar innebär. Det är betydligt allvarligare att en statlig myndighet i massiv omfattning lagrar trafikdata än om operatören gör det själv. Lagrådet, som granskar regeringens förslag, har heller inte reagerat på FRA:s trafikdatalagring, vare sig i sitt tidigare eller senare yttrande trots att remissinstansen juridiska fakultetsnämnden vid specifikt tagit upp saken i det underlag som Lagrådet har tillgång till. Att medvetet låter det passera utan att granska sådana graverande fakta som SVT kommer med får mig att fråga om är någon rättsstat eller inte. Lagen är en styggelse i ett demokratiskt samhälle, och den måste rivas upp. ska ha en bra underrättelsetjänst, men massiv avlyssning av oskyldiga är oacceptabelt i ett rättssamhälle. Min fråga är: Har försvarsministern och de övriga borgerliga ledamöterna av riksdag inga betänkligheter när det gäller den elektroniska övervakning som de facto kränker våra medborgare? I och med att Lagrådet har godkänt propositionen kan naturligtvis försvarsminister fortsätta att hävda att alliansens överenskommelse har respekterats. Men jag kan konstatera att det nya förslaget tvärtom bryter mot uppgörelsen på flera avgörande punkter. Ur ett demokrati- och integritetsperspektiv är den nya lagen i själva verket inte nämnvärt bättre än den gamla. Någon begränsning av statens tillgång till trafiken görs inte heller. Det rör sig fortfarande om en lagstiftning som bygger på massavlyssning, eller elektronisk övervakning, för att använda ett lite mer nyanserat ord, vilket direkt bryter mot vad alliansens FRA-kritiker har sagt sig vilja uppnå med överenskommelsen. FRA:s breda insamling av så kallade trafikdata kan fortgå obehindrat. Att trafikdata får sparas i högst är en välkommen men långt ifrån tillräcklig inskränkning. Remissvarens kritik har på denna punkt inte ens berörts i lagrådsremissen. Den fråga man ställer sig är: Varför ska vi göra dessa inskränkningar av våra grundläggande rättigheter som står inskrivna i ? Regeringen har ännu inte gett något bra svar på den frågan. FRA-lagen handlar om att försöka stoppa framtida terrordåd och grov brottslighet i . Medlet som regeringen väljer för att uppnå sina mål är att köra över en hundraårig kamp för individens rättigheter, trots att man vet att länder som har genomfört det systemet inte har lyckats. Det är som att skjuta mygg med en kanon. I artikel 12 i FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna och i artikel 8 samt i vår egen regeringsform finns skrivelser som skyddar oss från intrång. Det står följande: Ingen får utsättas för godtyckligt ingripande i fråga om privatliv, familj, hem eller korrespondens, och inte heller för angrepp på sin heder och sitt anseende. Var och en har rätt till lagens skydd mot sådana ingripanden och angrepp. Grundprincipen är att människorättskonventionen är mycket tydlig. Vi har rätt att ha vårt privatliv i fred utan att motivera det som en mänsklig rättighet på samma nivå som rätten till liv. Detta är en grundläggande demokratisk princip. Var och en har rätt till ett skyddat privatliv som inte får utsättas för godtyckligt intrång, till exempel genom avlyssning, vare sig från staten eller från någon annan. Frågan är om befinner sig i ett sådant läge där hotet från gränsöverskridande terrorism och brottslighet är av sådan art att man kan motivera en sådan här omfattande inskränkning mot sina egna medborgare. Jag utgår från jag ställde frågan tidigare också och fick inget svar att försvarsministern och de borgerliga politikerna kommer att leda i bevis att ett sådant hot mot föreligger när man lägger fram ett sådant här omfattande lagförslag mot sina medborgare som innebär att man vill ha laglig rätt att kunna kontrollera samtliga svenskar om man så vill. Det förslag som ligger på bord innebär en lagfästning av godtyckligt intrång i enskilda människors privatliv samt i företags och organisationers korrespondens. Faktum är att förslaget innebär att intrånget i människors privatliv är värre än godtyckligt, det är systematiskt och allomfattande. tar avstånd från FRA-förslaget. Jag kan måla upp tre huvudpunkter. Det första skälet har jag redan talat om, nämligen att FRA får möjlighet att lyssna av hela svenska folket för ett mycket vagt ändamål att jaga brottslingar och terrorister. Det andra skälet är att, trots att det nu är yttre militära hot som gäller mot tidigare yttre hot, regeringen och FRA genom det tillägg som finns på s. 26 i propositionen får obegränsade möjligheter att avlyssna sina medborgare. Vi har de åtta punkterna där yttre militära hot mot landet står som nummer ett och sedan finns ytterligare sju. Därefter står följande: Om det är nödvändigt för försvarsunderrättelseverksamheten får signaler i elektronisk form inhämtas vid signalspaning även för att följa förändringar i signalmiljöer i omvärlden, den tekniska utvecklingen och signalskyddet samt fortlöpande utveckla den tekniska metodik som behövs för att bedriva sin verksamhet enligt denna lag. Det betyder rent generellt att FRA får bedriva spaning på egentligen vad de vill, och den enskilda människan är helt utlämnad till FRA:s godtycke. Varken folkvalda riksdagsledamöter eller vanliga medborgare kan med hjälp av lagen åberopa integritet. Det tredje skälet är att regeringen medvetet har lämnat en lucka i lagen; den fanns redan i tidigare skrivelser. Genom att i det nya lagförslaget inte skriva in något om att det är förbjudet med aktiv spaning på organisationer eller privatpersoner kan vi heller inte här åberopa lagen på det området om någon individ skulle bli avlyssnad. Det betyder i klartext att man kan spana på egentligen vem som helst, hur mycket man vill och hur länge som helst. Det finns inget i lagen som förbjuder FRA att göra det. Nationsgränserna på nätet är ren fiktion. Det är tekniskt omöjligt att skilja på inrikes och utrikes trafik. Hur ser terrorismen ut ? har ägnat sig en hel del åt just FRA och framför allt studerat och deras terrorhot. Den bedömning som med flera gör är att är försvagat och, än viktigare, inte längre ses som ett strategiskt hot. I drar man liknande slutsatser. I deras nya säkerhetsstrategi skriver de att terrorism förvisso är ett hot men att det inte når upp till ett strategiskt hot mot landet.