prot · GX0917 · 2009-10-20 00:00:00 — 32 Kulturminister (): säger sig inte vara nöjd. Det får står för själv. fanns en önskan från i den motion som godkändes av om att man ska belysa helheten. Vi kan vara glada över att vi i har statistik och underlag som är tydliga och transparenta. Det går att se vilka som äger vad, hur stor andelen är och hur stor omsättningen är. Det gör att systemet är tydligt, och det tycker vi är bra. Jag kan gärna ge såväl som rätt i att det finns risk för medieskugga eller att vissa medier kan bli dominanta inom sina områden. Vi har haft en intensiv diskussion när det gäller filmområdet och biograferna. Det finns snudd på ett monopol för en aktör och där andra kan ha det lite tufft. Sedan är det frågan om vad man vill göra. har jag förstått på att hon inte efterlyser en lag likt den i . Jag fann anledning att se på hur det ser ut i . Det finns en lag som stadgar att ingen aktör får äga mer än en tredjedel av dagspressens upplaga, men de tre största aktörerna i har en större andel tillsammans än vad de tre största aktörerna har i . I någon mening är mediekoncentrationen trots lagen ett större problem i än vad den är i . Jag ska försöka besvara såväl som fråga om gratis nyheter. Det kan möjligen ses som ett bekymmer, men vi har trots allt en stark ställning för , och Utbildningsradion, som också i förslaget till en ny proposition får ett stärkt uppdrag när det gäller såväl utrikesbevakning, inrikesbevakning som inte minst kulturbevakning. Det är viktigt. Jag kan också glädja mig åt att det händer oerhört mycket på medieområdet. Det är helt andra låga trösklar för att informera sig och informera. Eftersom nämnde den rapport, , som Radio- och tv-verket ger ut kan jag kort nämna det som står inledningsvis: Mediemarknaden fortsätter sin expansiva utveckling med allt fler mediekanaler på allt fler plattformar. Det är naturligtvis positivt. Även om vi naturligtvis ska ha ögonen på mediemarknaden det handlar om att värna yttrande- och tryckfriheten känner jag inte den oro som gör. Konkurrensen har i många avseenden ökat. De två största aktörerna expanderar inte i utan snarare i så fall utomlands. Det har kommit fler starka aktörer. I någon mening har konkurrensen blivit tuffare, och förhoppningsvis är det också till gagn för såväl läsare som tittare. 33 i (s): Självklart ökar antalet kanaler på tv och för andra olika plattformar, men det är trots allt de stora koncernerna som vidgar sin verksamhet. Vi ser också att det inte bara är fråga om mediekoncerner. är det riskkapitalbolag som ger sig in i detta. Vad är de ute efter? Jo, att tjäna pengar. Givetvis finns ett lönsamhetskrav. Det framgår också i rapporten att lönsamhetskravet går ut över kostsam journalistik, till exempel utlandsbevakning, recensioner och undersökande journalistik. Jag gläder mig åt att använder sina ökade tillgångar. har fått en uppräkning , och det används till kultur- och utrikeskorrespondenter. Men detta är inte en trend i många andra medier utan i stället dras detta tillbaka. Mediekoncernerna konkurrerar också med varandra om att bli störst. Men det finns också en trend att de lämnar vissa områden. De gör affärer med varandra, och de ser till att hålla sig på vissa geografiska områden. Vi kan fundera på om det är bra. tog upp mitt eget område. Ja, jag har tillgång till en jättebra tidning, nämligen Smålands-Tidningen, men det finns endast en ägare i hela länet. Det finns ingen annan. Hur lätt har vi från oppositionen när det börjar hetta till i en valrörelse att komma med i tidningen med insändare eller debattartiklar? Det märks att det är samma ägare. Det gör att den öppna debatten och det fria ordet begränsas och kan strypas. Sedan var det frågan om dagspressens ekonomi. Jag håller med kulturministern om att det finns bra rapporter. Det är ett transparent system. Vi kan se och vi kan följa de olika medierna. Men varje rapportör har ett uppdrag att rapportera inom sitt område, och det görs inga djupare konsekvensanalyser. Jag tycker att regeringen har ett ansvar för att göra dem. Rapporten om dagspressens ekonomi kom efter att budgetpropositionen lades fram. Ni har kanske inte kunnat följa med. Där står att 1997 hade de tolv största aktörerna av marknaden. har de av marknaden. Tolv aktörer jämfört med tre kan vara mycket, men det syns ändå vad som har hänt från till . De nio största har av marknaden. Det är faktiskt de största som har den stora biten. Kabel-tv-marknaden är också ett orosmoment. Där finns en stark aktör. Den aktören ligger i ett riskkapitalbolag. I den proposition som ni håller på att arbeta med om en ny radio- och tv-lag bör kabel-tv-marknaden lyftas upp. Det skulle vara en tillgång för oss alla om ni djupborrar i frågan. Det ska göras något för att stärka konsumenternas inflytande att göra fria val, det vill säga tvingande åtgärder för kabelbolagen att ta med de kanaler och grupper som konsumenterna önskar. Det finns saker som är bra att göra i förberedelserna inför propositionen. 34 (): Jag tror att vi alla som är här i kammaren är överens om att god journalistik är någonting som vi behöver för att hålla oss välinformerade. i och jag som båda har tillhört eller tillhör Fojo vet vilken betydelse det här har inte bara i utan i hela världen. Det som har hänt är dock något mycket positivt i . Det är framför allt att man har kunnat distribuera debattartiklar på ett helt annat sätt än att vara utlämnad till de riktigt stora tidningarna. Jag tror att många människor har uppfattat det som en stor begränsning tidigare. Jag var själv debattredaktör på och vet hur det var att refusera tiotusentals inlägg. Det var inte så roligt. hittar de vägen ut på ett annat sätt än att bli publicerade. Det finns en annan sak som inte är så bra, och det är enligt mitt sätt att se att vi i vårt land fortfarande belastar annonser i de bästa tidningarna de samhällsbevakande tidningarna, dagstidningarna med reklamskatten. säger vi med en fin formulering i skatteutskottet att vi noterar detta men hoppas att det finns utrymme för att ta bort denna skatt. Jag tror att det för framtiden inte är så klokt att ha denna skatt på just de tidningar som kämpar för sin existens i många fall. Det har varit ett horribelt år för dagstidningarna, måste man säga. Att belägga just de tidningar som förser oss med den allra bästa journalistiken med detta måste vara mindre klokt. För att återgå till frågan om ägarkoncentrationen måste man ändå i en sådan här debatt i konstatera att ägandet i den meningen har blivit väldigt spritt. var det bara svenska ägare, men numera har två av de största tidningarna i , nämligen och , norska ägare. Stora danska och finska intressenter finns också i vårt land. 35 Kulturminister (): Jag hoppas att jag missförstod när hon tog upp det där med att tjäna pengar som ett problem och ett hinder för kvalitet. Jag tror tvärtom att en mediekoncern eller ett medieföretag som tjänar pengar också har möjlighet att göra seriös journalistik, vilket är väldigt viktigt. Om man ska se till hur det ser ut har vi inte överlämnat det åt marknaden, som jag uppfattade att åtminstone tidigare talade om att hela mediebranschen är som på ett gungfly. Vi kan se på public service, som jag tidigare nämnde har en stark ställning. Vi har ett presstöd på runt . Vi har ett filmstöd. Vi har ett radio- och tv-verk som fördelar tillstånd, för 40 nationella och 14 lokala och regionala kanaler. Det är inte något som är satt enbart på en obskyr marknads villkor. Flera tidningar som har fått omfattande presstöd har trots detta inte klarat sig. Det är inte alltid bara en fråga om att det finns ekonomiska medel. Jag är den första att beklaga att flera tidningar inte har överlevt. Om man säger, som , att det finns ett hot mot det fria ordet tycker jag att man målar i väldigt svarta färger. Jag skulle snarare vilja säga att det fria ordet aldrig har varit så fritt som det är , med alla de plattformar vi har, möjligheterna att relativt enkelt trycka böcker och möjligheterna att lägga ut film på . tog upp exemplet hur han som debattredaktör tvingades refusera tusentals insändare, och kan alla dessa röster nå ut. Att vi sedan har ett antal starka aktörer kan man se som ett problem, men man kan också se det som en nödvändighet med den tekniska utveckling som sker. I finns en lista på de 25 största mediehusen, och bland de tio första finns inget nordiskt medieföretag över huvud taget. Om vi talar om är det egentligen bara nordiska medieföretag. , som är en stor aktör här och den största i , återfinns först på 14:e plats. Det kanske man också ska ta i beaktande. När nu expanderar gör man det utomlands. De är förvisso en stor aktör här, men med europeiska mått mätt är de inte precis en liten plutt men ytterst ett medelstort företag. 36 i (s): Ja, visst finns det stora mediehus i övriga . Det här har EU också uppmärksammat. Man har skrivit en rapport, som vi har haft en debatt om tidigare, om mediemångfalden i EU och hur man ska kunna stimulera den. Jag tänkte att jag skulle utnyttja mitt sista inlägg till detta. har ordförandeskapet inom EU, och kulturministern har ett visst ansvar för och möjlighet att plocka upp dessa frågor. När vi hade rapporten uppe här i gällde det bland annat att man skulle gå vidare med arbetet att ta fram kriterier: Vad kan man anse är kriterier för en mediemångfald? Rapporterna talar också om, precis som kulturministern säger, att man inte håller sig inom landets gränser utan arbetar tvärs över gränserna. Det kan vara på gott, och det kan vara på ont. I min interpellation om medie- och ägarkoncentration har jag sett till den svenska marknaden. Att de bolagen ger sig över gränserna eller att norska bolag ger sig in i är kanske en del av frågan, men gäller det koncentrationen i , som är ganska stor. Min fråga är alltså: Pågår det ett arbete som har rullat vidare på EU-nivå när det gäller mediemångfalden? Det fanns ju ett uppdrag att ta fram kriterierna. Jag är jätteglad att vi har en stark public service. Det finns lite funderingar när det gäller förutsättningarna, och det är den korta avtalsperioden, ekonomin och avgifterna. Man fick en uppräkning , men man har inte räknat upp tv-avgiften . Det finns en risk för att det kommer att bli en obalans. Det får vi fortsätta att diskutera någon annan gång. 37 Kulturminister (): Inom public service är man mycket glad över uppräkningen . Vi är också väldigt glada över att vi inte behöver höja tv-licensen, vilket i sin tur gläder tv-tittare och radiolyssnare. tog upp frågan var det här nu ligger i EU-sammanhang. Det finns ett initiativ från parlamentets sida som också har beaktats av kommissionen, som har tagit fram en rapport. Det är ett arbete som har pågått i flera steg, där man i steg två har gjort en oberoende studie av hur man ska kunna ta fram olika verktyg för att mäta mediemångfalden. I ett tredje steg, och i ett meddelande vi nu väntar på från kommissionen, kommer man att se hur de olika verktygen kan användas. Men det är fortfarande någonting vi väntar på från kommissionens sida. Vi kommer förmodligen att få en rapport vid vårt ministermöte , men frågan lär inte komma upp som ett ärende då. Däremot kommer vi att ha flera anledningar att diskutera Europeana, som är en annan viktig fråga, kanske inte just för mediekoncentrationen men för tillgången till information, till varandras arkiv och till varandras kulturarv i synnerhet som vi har Google, som förvisso är ett gott initiativ men som också blir en stor aktör på marknaden. Då kan det vara viktigt att vi värnar de europeiska intressena. Avslutningsvis vill jag tacka för diskussionen men konstatera att jag inte ser de risker som ser när det handlar om mediekoncentrationen i . I någon mening har konkurrensen faktiskt blivit bättre, även om det absolut finns skäl att hålla ögonen på utvecklingen framöver. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträde Talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkommit. 7 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2009/10:FPM15 Meddelande om klimatfinansiering KOM(2009)475 till finansutskottet 8 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2009/10:MJU8 betänkande 2009/10:UbU3 betänkande 2009/10:KU3 betänkanden /10:SoU3 och SoU2 betänkande 2009/10:UU3 utlåtanden /10:UU4 och UU5 betänkande 2009/10:UU8 Anmäldes och bordlades betänkanden /10:SfU4 Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m. 2009/10:SfU5 Beräkning av förmögenhet vid fastställande av vissa förmåner 10 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2009/10:35 Miljösmarta livsmedelsråd av () till jordbruksminister () 2009/10:36 Ekonomisk trygghet och antalet personer som har jobb av () till finansminister () 2009/10:37 Förmögenhetsskatten och kapitalinflödet av () till finansminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 11 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2009/10:106 Kvinnojoursverksamhet av Elisebeht () till statsrådet () 2009/10:107 Situationen för hbt-personer i och av () till statsrådet () 2009/10:108 Småföretagarklimatet av () till näringsminister () 2009/10:109 Arbetslösa ungdomars psykiska hälsa av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:110 Vaccin mot svininfluensan av () till statsrådet () 2009/10:111 Mobilanvändning vid bilkörning av () till statsrådet () 2009/10:112 Bostadsarrendatorers ställning av () till justitieminister () 2009/10:113 Jämställdhetsmötet i av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2009/10:114 EU och megabomber av () till försvarsminister () 2009/10:115 Språkutbildning i skolan av () till utbildningsminister () 2009/10:116 E85 av () till miljöminister () 2009/10:117 Reglering och tillsyn av hedgefonder och riskkapitalföretag av () till statsrådet () 2009/10:118 Riskkapitalavdrag av () till näringsminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2009/10:100 Utvärdering av taxibranschens avreglering av () till statsrådet () Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av talmannen därefter till sammanträdets slut.