prot · GW0982 · 2009-03-11 00:00:00 — De hamnar i passivitet, de hamnar på mycket låg a-kasseförsörjning, de får ingen kvalificerad yrkesutbildning, och de hamnar i långsiktig arbetslöshet. Det är den politiken som riskerar att förvärra möjligheten att vid nästa högkonjunktur pressa tillbaka arbetslösheten så att vi når det som vi tycker är viktigast, full sysselsättning. Det du tycker är viktigast är att sänka skatten och öka klyftorna. 23 () replik: av den ökade statsskulden har vi tillsammans röstat igenom i den här kammaren. En stor del av den ökade upplåning som staten måste ägna sig åt beror på de krispaket för att stabilisera finansmarknaden som vi har varit överens om. Lite mindre än hälften av den ökade upplåning som vi har tvingats att finna oss i är på grund av förändrade ekonomiska förutsättningar och finanskrisen. Den andra delen är uteslutande beroende på konjunkturnedgången. Skatteinkomsterna minskar när färre människor arbetar. Det är ju så när fler människor blir arbetslösa. Budgeten innebar inte någon lånefinansierad skattesänkning. Jag är övertygad om att de här två åren kommer finansministern och vi i majoriteten att tvingas vara mer återhållsamma med utgifter och vara mer begränsade när det gäller att minska våra intäkter. Men jag vill påpeka att det inte bara är skattesänkningar som har skett . Vi har höjt skatten på en mängd olika områden. Vi har höjt energiskatterna. Vi har höjt de riktade skatterna mot alkohol, tobak och andra typer av varor. Vi har genomfört en ordentlig skattehöjning mot det kapital som tidigare med räntesnurror och liknande försvann utomlands. Skatteinstrumentet kan användas på olika sätt för att stimulera ekonomin eller få tillväxt till stånd. Självklart förändrar den ekonomiska situationen prioriteringen för oss också. Men om man inte har en broms som man kan använda i en lågkonjunktur blir det svårt att ha resurser för att klara ut det om lågkonjunkturen blir långvarig eller resurser för att satsa den dag man behöver stimulera längre fram. 24 (): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottsmajoritetens förslag. har vi sett en dramatisk omsvängning av världskonjunkturen. Finanskris och lågkonjunktur i världsekonomin slår extra hårt mot en liten, öppen och exportberoende ekonomi som den svenska. Och det slår snabbt, från att en lastbilstillverkare som hade all-time-high till att det var tvärstopp . Vi har aldrig upplevt några sådana snabba svängningar i konjunkturen förut. Därför är det ett oerhört allvarligt ekonomiskt läge. Det är ett väldigt svårbedömt ekonomiskt läge också. Det låter väldigt dystert, och det är ett allvarligt läge, men det är också viktigt att understryka att står bättre rustat än många andra länder att möta den här lågkonjunkturen. Vi står bättre rustade tack vare att vi har sparat i ladorna. Vi har haft stora överskott . Regeringen har jobbat efter en tydlig arbetslinje. När vi gick in i den här lågkonjunkturen hade vi en hög sysselsättningsnivå. Budgeten kunde därför vara offensiv. Vi kunde möta det här offensivt. Den innehöll investeringar i infrastruktur, närtidssatsningar på 1011 miljarder de två närmaste åren, och , investeringar i utbildning, skattesänkningar för både företag och privatpersoner. Det var sammanlagt stimulanser till ekonomin i storleksordningen 32 miljarder. Det som regeringen har gjort efter budgetpropositionen är inte lite heller. Det handlar om stabilitetsstärkande åtgärder för det finansiella systemet, för att få det finansiella systemet att fungera. Det finns fortfarande problem. Det är fel att kalla det en tvångströja, men vi kunde inte sätta avgifterna till stabilitetsprogrammet som vi ville. Så det finns fortfarande saker att göra på området. Vi ser ändå att finansmarknaden fungerar något bättre. Vi har gett kapitaltillskott till och för att underlätta för företag att få krediter och för att underlätta export. Vi har ett helt åtgärdspaket för fordonssektorn som börjar ge resultat. Vi vet att kommer att få lån från Europeiska Investeringsbanken som en direkt följd av det åtgärdspaketet. Ännu har ingen haft möjlighet att utnyttja undsättningslånen. Det är en brist, och vi är beredda att forma om systemet för att man ska kunna använda det. Men att det, som det har påståtts tidigare i debatten, inte alls har kommit till någon nytta är felaktigt. Vi har hjälpt våra grannländer, exempelvis. Vi har gjort förstärkningar av arbetsmarknadspolitiken. I den tilläggsbudget som vi diskuterar nu är det ytterligare investeringar i yrkesutbildning. Det är investeringar i infrastruktur. Det är ökade resurser till Arbetsförmedlingen. Sist men inte minst, och det är den stora ekonomiska delen i den här tilläggsbudgeten, handlar det om att vi nu utvidgar den skattereduktion för hushållstjänster som finns och inför ett ROT-avdrag för reparation, ombyggnad och tillbyggnad. Detta kallas samlat för ett husavdrag, och den nya delen är en viktig stimulans till byggsektorn. När man pratar med byggföretagare säger de att de upplevde det totala tvärstoppet. En del sade att de aldrig haft så tomt i orderböckerna. Det är alltså både en strukturell och konjunkturell åtgärd. Strukturell i så måtto att syftet också är att minska svartarbetet; därför är den inte tillfällig som oppositionen vill, utan vi vill göra en strukturell, permanent åtgärd. Som centerpartist tycker jag att det är extra roligt att vi nu när regeringen presenterade sin havsmiljöproposition också kunde klargöra att husavdraget kommer att inkludera möjligheter till åtgärder när det gäller enskilda avlopp. besökte jag kommun tillsammans med allianskolleger på Sörmlandsbänken som är min länsbänk. I gör man en inventering av enskilda avlopp i hela kommunen. Man bedömer att det finns 1 500 750 var kända, de andra var okända men befarade. De som har dessa enskilda avlopp kommer att få förelägganden. Det är klockrent att de kan få hjälp att göra denna investering. Det är klockrent konjunkturmässigt för den som får möjlighet att utföra arbetet, och det är klockrent för det enskilda hushållet som får en lägre kostnad. Och det är klockrent för miljön, eftersom det minskar övergödningen i . Oppositionen försöker skapa en bild, inte bara här utan även tidigare, av att regeringen inte gör någonting. Den bild man försöker skapa är av total passivitet. Jag tror att människor som följer den här debatten, människor som har följt utvecklingen av finanskris och lågkonjunktur, ser igenom detta försök till bildskapande och de dimridåer man försöker måla upp. Det blir inte helt trovärdigt att ropa att det är för lite och . Det är lite som att ropa vargen kommer. 32 miljarder i investeringar i en budget och 8 miljarder i denna tilläggsbudget är inte lite pengar. Om man tycker att detta inte är någonting eller att det är lite pengar kanske man inte heller ska ha ambitionen att ha hand om skattebetalarnas pengar. Vi kommer att behöva göra mer. Det ska vi inte sticka under stol med. Vi kommer att återkomma med besked till kommuner och landsting i vårbudgeten. Men det som är lite intressant är att till exempel i sitt anförande här pratar om att de investeringar som oppositionen vill göra vill de göra genom att säga nej till skattesänkningar. Upplysningsvis kan jag säga att det inte finns några skattesänkningar att säga nej till. Det finns bara skattehöjningar att föreslå. De skatteförslag som vill säga nej till är ju redan beslutade av riksdag. Frågan är alltså vilka skatter som ska höjas. Är det, som Socialdemokraterna föreslog , en skattechock för att ha unga anställda som ska föreslås i det här konjunkturläget? Man kan retoriskt fråga sig, fru talman, hur smart det är. 13,6 miljarder räknade Socialdemokraterna i sitt eget budgetalternativ med att höja skatten för att ha unga anställda. Man för tillbaka 1 miljard för att företagen ska nyanställa unga. Hur smart är det? Först ska företagen tvingas avskeda unga för att det blir dyrare när unga , i ett sådant här konjunkturläge, strukturellt är de som har det svårast. Först ska de alltså bli avskedade, sedan ska de bli återanställda och Socialdemokraterna ska skära emellan ett antal miljarder. Det är inte en hållbar politik. Det skulle vara intressant att få ett svar på vilka skatter det är som ska höjas. 25 (): Det ekonomiska läget är allvarligt. Arbetslösheten ökar, och varslen ökar. I den situationen hör jag hålla ett anförande i denna kammare utan att en enda gång nämna ordet företag eller företagare. Jag kunde inte höra att talade om företag eller företagare. Hur ska man kunna ha en trovärdig ekonomisk politik om man inte diskuterar företagsamhetens villkor? Det är ändå i små och medelstora företag som jobben kommer i , och om det är så, vilket det är, att skatteunderlaget i stat och kommuner viker beror det ju på minskade intäkter från den sektorn. talade men talade heller inte om företag eller företagare. Hur ska en trovärdig ekonomisk politik för fler jobb kunna skapas av en opposition med den inriktningen? De verkar tro att jobben produceras i Arbetsförmedlingen, i tabeller, i den offentliga sektorn. Men jobben i den offentliga sektorn ska ju finansieras någonstans ifrån. Jag skulle rekommendera dem att börja läsa våra morgontidningars ekonomisidor eller . Där står sida efter sida om företag och företagsamhet och deras villkor. Socialdemokraterna och säger här att alliansen slösar bort pengar på stora skattesänkningar och att skattesänkningar är att kasta pengar i sjön. De skattesänkningar som vi har gjort var uppenbarligen helt fel, och då bjuder logiken att skatterna bör höjas igen eller hur? Alliansen, säger , har slösat bort överskott. Budgeten borde alltså ha gått med överskott . De underskott som prognostiserats borde då elimineras med högre skatter eller minskade utgifter eller hur? säger att överskotten slösas bort på skattesänkningar. Det har bedrivits en slösaktig skattepolitik. Återigen budgeten borde tydligen i stället visa överskott och skatterna borde, bjuder logik, höjas så att det så kallade slöseriet upphör. Slutsatsen blir att Socialdemokraterna står för en åtstramande politik med högre skatter i lågkonjunktur och kris. Socialdemokraternas skattepolitik skulle minska köpkraften i landet och driva landet till en högre arbetslöshet och en minskad sysselsättning. En massiv skattechock är det som ligger i kritik av alliansens skattepolitik. Men säger sig Socialdemokraterna vilja öka utgifterna, och det gäller inte bara transfereringar som a-kassan. Socialdemokraterna vill även investera mer i utbildning, mer i infrastruktur, mer till klimatomställning och mer till välfärden. Det blir ofrånkomligen väsentligt mycket högre offentliga utgifter med Socialdemokraternas politik. Konsekvent förespråkar Socialdemokraterna en politik som i praktiken är ogenomförbar utan att de genombryter budgetens utgiftstak. Det går inte, när man lyssnar på , att komma till någon annan slutsats. Man kan skaka på huvudet, men det budskap som har till sina väljare, till sina sympatisörer och till dem som lyssnar på denna och andra debatter är att det finns inget budgettak som Socialdemokraterna behöver ta hänsyn till. Det är bara att öka utgifterna och investeringarna; det går alltid att fixa. Detta kommer att få vådliga konsekvenser för de offentliga finanserna. Vi får en ännu svagare växelkurs och en återgång till högre inflation och stigande räntor. Raserade offentliga finanser är det andra benet i oppositionens politik. Det första benet är alltså en skattechock som minskar efterfrågan och ökar arbetslösheten. 26 () replik: Jag vet inte vad har sysslat med . Först glömmer han att anmäla sig till debatten; sedan kom han på att han skulle vara med. Sedan visar det sig att han har nickat till under debatten. Jag hade ett helt avsnitt som talade om hur viktiga entreprenörerna är för att vi ska komma ur den här krisen. Jag ser att hans allianskolleger nickar förtjust över det inlägget. Det handlar om att lätta på bördan för entreprenörerna och inte som alliansen skarpt höja arbetsgivaravgifterna för småföretagen, till exempel hotellen och restaurangerna de viktiga företagen i tjänstesektorn. Det är där jobben kommer när det väl händer. Där har de kraftigt höjt arbetsgivaravgiften på ett obegripligt sätt. Det handlar om att öka tryggheten för småföretagen. När de nu har vaknat till får jag däremot en obehaglig déjà vu-känsla av . Det var nämligen så att var i central position förra gången var i djup ekonomisk kris och förde då fram precis samma ekonomiska teori som , ofinansierade eller lånefinansierade skattesänkningar, mest till dem som har det bäst. Då var det också avskaffad förmögenhetsskatt. Dessutom var det vårdnadsbidrag. Allt detta skulle genomföras i snabb takt. satt i förarsätet och drev denna utveckling mot allt större underskott, allt högre arbetslöshet. ser vi här igen. Efter vår erfarenhet av försök att styra införde vi strikta budgetregler i riksdag, utgiftstak, ordning och reda samt överskottsmål. Det var högern emot. Överskottsmålen kallades för överbeskattning, precis det. Man skulle minsann sätta sprätt på pengarna så fort det blev överskott. Oroa dig inte för vår syn på reglerna för budgetreglering, ! De är våra. Dem håller vi väldigt strikt. Men idén att man varje gång det blir ett överskott ska sätta sprätt på de pengarna med stora ofinansierade skattesänkningar driver du återigen igenom i förarsätet. 27 () replik: Låt mig korrigera historien. Det var faktiskt den borgerliga regeringen som började införa de nya budgetreglerna. Det var också så att Socialdemokraterna reserverade sig blankt mot införandet av en självständig riksbank. Jag satt själv i . Jag vet precis vad och gjorde total reservation. När de sedan kom till makten insåg de att en självständig riksbank var bra, men det var först då. Försök inte att skriva om historien! Min poäng, , är att du anser att skatterna har sänkts för mycket. Det upprepar du här. Det är fel skatter som har sänkts och de har sänkts för mycket. Då bjuder ju logiken att vi ska höja skatterna. Det är mycket intresserat av. Hela anförande gick ju ut på det. Högre skatter ger ett bättre land. Då är min fråga till : Hur mycket tänker ni höja skatterna? De har blivit sänkta med mellan 60 och 80 miljarder. I det här konjunkturläget skulle det innebära en dramatisk åtstramning av ekonomin och ökad arbetslöshet. Men det är ändå det budskap som ni trummar fram i talarstol efter talarstol, vid möte efter möte, att skatterna borde vara högre. Hur mycket högre, och när ska de höjas? 28 () replik: Jag noterar att försöker gå förbi med tystnad att han inte lyssnade på mitt inlägg. En liten ursäkt hade varit på plats eftersom entreprenörer är så viktiga för mig och var en så viktig del av mitt anförande. är vi där igen! tycker att i ett dåligt konjunkturläge ska man låna pengar för att rikta skattebonusar till höginkomsttagare. Det har vi voterat om här i kammaren. Jag skäms inte ett dugg för att jag tyckte att det var fel. Av de 40 miljarder i stimulanser som de stoltserar över och som de säger var viktiga för den politik som de slog fast , innan krisen briserade, består 25 miljarder av skattesänkningar. Ändå är ekonomkåren överens och IMF har gett skarpa rekommendationer som säger att det är fel väg om man vill skapa sysselsättning i ett läge av mycket skarp recession. Men är så övertygad om vad skattesänkningens olika scenarier kan ge i form av jobb att han till och med är beredd att låna för att höginkomsttagare ska få en rejäl skattedusör. Varför är det rimligt, , att du som höginkomsttagare får i skattesänkning på lånade pengar när du säger att vi inte har råd att satsa på välfärden, att vi inte har råd att satsa på utbildning för de arbetslösa och att vi inte har råd att se till att trygghetssystemen fungerar? Du förberedde oss i väldigt illa för en recession genom att driva en konkret och tydlig skattesänkningspolitik och förstöra trygghetssystemen. står vi där, och du säger att ni inte har råd att investera i jobben. Nej, för du satsade allt på skattesänkningarna. har vi haft ett alternativ. Vi är i minoritet så det blir aldrig som vårt alternativ säger, för vi förlorade valet. Det innebär naturligtvis att när vi kommer tillbaka till makten går det inte att i rask takt återställa på alla områden. I en djup ekonomisk kris måste man vara försiktig med skatteförändringar. Så ser verkligheten ut. Men du har förberett väldigt illa genom ofinansierade skattesänkningar till höginkomsttagare. 29 () replik: Det börjar bli intressant . Är den ökade upplåningen fel, ? Det är ju de automatiska stabilisatorerna som slår till här. Det är det som gör att överskottet går till underskott. Menar att det är fel, att man skulle motarbeta de automatiska stabilisatorernas genomslag? I så fall är det en helt ny politik som Socialdemokraterna för. Jag tror inte att är så, vad ska jag säga, oskicklig som ekonomisk politiker att han faktiskt skulle föreslå att man skulle bromsa de automatiska stabilisatorerna. Om han är så klok som jag tror kommer det att bli stor upplåning. Jag vill verkligen fråga , är du emot (TREDJE VICE TALMANNEN: har inte möjlighet till ytterligare repliker.) Då kan jag inte ställa den frågan. Jag kan bara svara ytterligare. ((): Det vore en bra idé.) Ja, det är en god idé. har jag glömt ((): Låna till skattesänkningar för höginkomsttagare.) (TREDJE VICE TALMANNEN: Det är som har ordet.) målar ut det som att det är skattesänkningarna jobbavdraget till låg- och medelinkomsttagare, som jag vill understryka att det är som liksom är boven i dramat. Men det som orsakar de stora underskotten är ju som jag nämnde de automatiska stabilisatorerna. Det du säger om klyftorna, , är intressant. Du som lever på retorik om klyftor borde glädja dig nu när förmögenheterna har minskat genom att börsen har fallit , eller hur? Du borde gå ut och ordna ett tårtkalas här. Det är ju det som är din framtid. Det som du ser som den stora tillgången i livet är när människor som har tillgångar blir något mindre rika. 30 (): Det är mycket som jag har reagerat på under den här debatten. funderar jag på om vi lever i samma land och verkligen finns i samma verklighet. I går lämnade jag för att ha en heldags praktik på Arbetsförmedlingen. Jag var där och stannade . Jag skulle, fru talman, vilja uppmana den här högermajoriteten att göra detsamma, lämna huset och vara ute i praktik för att möta de människor som finns på Arbetsförmedlingen, bland annat arbetsförmedlarna som gör ett fantastiskt jobb. Det som berörde mig mest var att möta de människor som kom in på Arbetsförmedlingen och anmälde sig som sökande till ett arbete därför att de hade blivit av med sitt. Det som jag tror grep mig allra mest var en äldre kvinna som hade ett deltidsarbete. Den borgerliga regeringen har ju tagit bort hennes möjlighet att stämpla . hade hon ett deltidsarbete och stämplingsdagarna var slut. Hon stod hos min handledare på och grät. Hon sade: Ska jag behöva lämna mitt arbete? Måste jag säga upp mig? Jag klarar mig inte på min halvtidslön, och det är omöjligt för min arbetsgivare att förändra till en heltid. Jag skulle vilja fråga: Vad säger ni inom alliansen som har ansvaret i till dessa kvinnor som lämnar sina deltidsarbeten för att gå ut i heltidsarbetslöshet och sitta hemma och inte ha någonting att göra? Det är den verklighet som finns för dessa kvinnor. Vi kan se i all statistik nu att det inte har blivit ett enda mer heltidsjobb av den politik som ni har bedrivit, utan kvinnor får gå ut i heltidsarbetslöshet i stället för att ha ett deltidsarbete. En annan stor fråga som har debatterats här är ungdomsarbetslösheten. Arbetsförmedlarna förmedlar så mycket de kan av de få arbeten som finns. Till Arbetsförmedlingens resurser kommer jobbcoacher. Problemet är bara att det finns väldigt få jobb att coacha mot. Ändå står majoriteten i talarstolen och säger att det nu ska ske en matchning. Det kan vara bra med jobbcoacher i en högkonjunktur när det finns något att matcha, men när det är svårt att hitta lediga arbeten är det svårt att matcha arbeten. En ung person, , var ledsen över att inte ha något att göra . Ungdomsarbetslösheten stiger i rasande takt, och problemen växer. Han gav mig en skrämmande bild. Först och främst måste ungdomarna vara arbetslösa innan det händer något. Det händer ingenting från regeringens sida för att ta tag i frågorna. Den regering som tog över är som en brandbil. Det var en brandbil som fylldes med vatten när regeringen tog över 2006. Vattnet används till att fylla de välbärgades pooler i deras hem pool efter pool. När det sedan brinner som värst lånar regeringen vatten någonstans, men då har regeringen inte mod eller kraft att släcka några eldar. Då står man där tomhänt och har inget att komma med. De välbärgade har redan fått allt vatten. Det är skrämmande att vara ute. 31 (): Även som suppleant i finansutskottet äger man rätt att yttra sig i en sådan här fråga. Vi gör olika besök i verkligheten. Jag tog mig för att åka till i . Det är också en arbetsplats av betydande mått. Det är inte en arbetsförmedling utan där är det verkliga jobb. Jag noterade att i , som ligger i , fanns det i stort sett bara ungdomar anställda. Jag kunde med mina ögon notera att flertalet av dem, nästan en betydande majoritet, hade annat etniskt ursprung än det svenska. Det är intressant att se att dessa personer hade anställts med hjälp av sänkt arbetsgivaravgift. tycker att det är dålig politik att göra så, det vill säga att behålla de sänkta arbetsgivaravgifterna. Men om de inte hade funnits är det inte säkert att ungdomarna hade funnits kvar. Då hade inte kunnat ha så många anställda. Det är viktigt att se, , att om inte jobben skapas i företagen blir det inte några jobb och därmed inte heller några statsinkomster till att klara välfärden. Det är här den stora skillnaden finns i debatten. Det är alliansen som ser till att skapa förutsättningar för företagsamheten så att det går att skapa jobb och få skatteintäkter så att det finns pengar till välfärden. Ni har, med ord, satsat stenhårt på retorik om fördelningspolitik. Det är riktigt att det finns en del klyftor i det här landet, men jag håller med om att ni borde glädjas åt att det är många som blir fattigare i det här landet. Tvärtom måste vi lyfta människorna ur fattigdom så att de får jobb, och det kan inte göras på Arbetsförmedlingen. Vi måste se till att företag får förutsättningar att i och andra områden anställa ungdomar och många andra. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 8 § Ett enklare system för skattereduktion för hushållsarbete Föredrogs skatteutskottets betänkande 2008/09:SkU20 Ett enklare system för skattereduktion för hushållsarbete (prop. 2008/09:77). 32 (): befinner sig i ett allvarligt läge, och sällan har det väl varit så tydligt att ökade orättvisor inte är lösningen på problem. Vi har en jobbkris, arbetslösheten ökar, antalet varsel slår nya rekord och stora och viktiga delar av den svenska industrin slåss för sin överlevnad. Vi har en välfärdskris. Runt om i landet säger kommuner och landsting upp personal eftersom regeringen har gjort av med pengarna på orättvisa skattesänkningar i stället för att stärka välfärdssektorn. När sjuksköterskor, lärare och undersköterskor blir arbetslösa försämras kvaliteten i vården, i barnens skolor och i omsorgen om våra äldre. Vi har en trygghetskris. Människor i har blivit rädda för framtiden. Det är inte så konstigt. Regeringen har förstört a-kassan, försämrat sjukförsäkringen och driver nu tiotusentals människor in i ett socialbidragsberoende. har regeringen tagit bort mycket av det som kan vara vägen framåt för den som har blivit av med jobbet. Möjligheten till jobb och utbildning har försämrats genom nedskärningar i vuxenutbildningen, på högskolan och i arbetsmarknadsutbildningar. Mot den bakgrunden blir dagens debatt om reglerna för de subventionerade hushållstjänsterna nästan lite märklig. Det är inte det som är lösningen på problem.