prot · GX094 · 2009-09-21 00:00:00 — 1 § Debatt med anledning av budgetpropositionen Finansministern överlämnade regeringens proposition 2009/10:1 med förslag till statsbudget , finansplan, skattefrågor och tilläggsbudget m.m. 1 Finansminister (): Regeringen överlämnar budgetpropositionen , Jobba ur krisen, till riksdag. är 400 000 personer arbetslösa. 120 000 människor är i olika typer av aktiva åtgärder. har vi tappat 150 000 i sysselsättning. befinner sig i en djup ekonomisk kris. Den internationella finanskraschen har drabbat oss hårdare än de flesta andra länder, vilket är naturligt och knappast förvånande givet vår tunga verkstadsindustri och vårt stora exportberoende. Många talar nu om att det kommer en återhämtning. Låt oss vara försiktiga med den slutsatsen. Arbetslösheten i de flesta länder, också i , kommer att fortsätta stiga . Den upplåning och skuldsättning som har drivit tillväxten kan inte fortsätta internationellt. Prognosmakarna skruvar upp sina bedömningar. I blir hushåll och företag mer optimistiska, men i många länder, kanske framför allt i och , måste man sanera de offentliga finanserna . Låt oss därför hoppas att vi går mot bättre tider. Men när vi lägger fast politiken och budgeten ska vi utgå ifrån att det är en krisbudget vi lägger fram. Regeringen har agerat försiktigt. Regeringen har agerat ansvarsfullt. Det är därför vi nu kan förstärka krispolitiken. Låt mig beskriva utgångspunkterna. Den första utgångspunkten för att jobba ur krisen är att värna starka offentliga finanser. har gått in i denna kris med offentliga finanser som står på stadig mark. Den här regeringen och tidigare regeringar har agerat ansvarsfullt. har tillsammans med , , och ytterligare några länder de starkaste offentliga finanserna av alla industriländer, och vi kommer tidigare tillbaka till balans och överskott än praktiskt taget alla andra länder. Ett andra skäl till att de offentliga finanserna är starka är att vi har avstått från ineffektiv krispolitik. Vi har värnat skattebetalarna, inte bankägarna. Vi har inte slösat bort skattebetalarnas pengar på krispaket till krisbranscher och företag. Vi har hållit fast vid en kärnpunkt i den svenska modellen: att värna människor, inte företag. Ett tredje skäl till att de offentliga finanserna är starka är att vi nu ser en tydlig förbättring. Inkomsterna är väsentligt starkare än vad de var när vi lade fram vårpropositionen, och utgifterna är väsentligt lägre. En stram utgiftspolitik har gett oss utrymme att föra en expansiv jobbpolitik. I vårpropositionen räknade vi med ett underskott som skulle stanna strax och sedan gå ned till fram emot 2012. kan vi redovisa ett underskott som ligger på strax och som kommer ned till till 2012. Vi kommer tillbaka till balans och överskott före praktiskt taget alla jämförbara länder, och det är för att vi har tagit ansvar. Vi har varit försiktiga. Vi har inte tappat greppet om de offentliga finanserna. Detta är en hörnsten i en politik för att jobba ur krisen. Det är en hörnsten i en politik som tar tillbaka mot full sysselsättning. En annan i vår politik för att jobba ur krisen är att vi ska säkra det finansiella systemet ordning och reda också på bankerna. Bankernas problem ska inte tillåtas strypa svensk ekonomi. Inom EU utvecklar vi ett gemensamt ramverk. När bankerna går över gränserna måste också tillsyn och kontroll gå över gränserna. En gemensam spelplan kräver också gemensamma spelregler. Man kanske tycker att det är märkligt att regeringschefer och finansministrar samlas för att diskutera lönesättning i den finansiella sektorn. Men det är det inte. Bankerna tar mycket stora ekonomiska risker, och det är en stor risk att det risktagandet till slut landar på skattebetalarnas nota. Tillåter vi extrema belöningar för risktagande kommer vi också att få ett extremt risktagande, och i slutändan är risken stor att det landar på skattebetalarnas nota. Ska vi klara en ansvarsfull ekonomisk politik måste vi också ha ett samhälle som håller ihop. Förväntar sig bankerna att vi som skattebetalare ska säkra deras verksamhet måste de också ha en beredskap för att anpassa sig till skattebetalarnas krav på måttfullhet, ordning, reda och försiktighet. En tredje grundpelare i vår politik för att motverka genomslaget på sysselsättningen är att tillföra pengar till kommunerna och tillfälligt förstärka efterfrågan. Ett effektivt sätt att bromsa sysselsättningsfallet är att minska personalneddragningarna. Vi tillför nu 10 miljarder till kommunerna som läggs ovanpå de 7 miljarder vi tidigare tillfört. Aldrig i någon kris har en sådan offensiv politik för att motverka uppsägningar i kristider gjorts inte under Asienkrisen, inte under Rysslandskrisen, inte vid IT-kraschen. gör vi en kraftfull tillförsel av medel för att säkra att kommunerna ska kunna minska sina uppsägningar . Det är också viktigt att vi tillför medel till infrastruktur. Det är 15 miljarder mer under krisåren. Vi säkrar det offentliga kärnuppdraget genom att tillföra medel till rättsväsendet. Skattelättnader för pensionärer, för löntagare, bostadstillägg för förtidspensionärer, förbättrat studiemedel och sänkta egenavgifter är åtgärder som gör att hushållen har lite mer pengar kvar i plånboken och som gör att vi dämpar krisen genom att stimulera efterfrågan. Alla dessa åtgärder lite mer efterfrågan i svensk ekonomi gör att det blir lite färre i sysselsättningsnedgång och lite färre i arbetslöshet. Det fjärde fundamentet i vår politik för att jobba ur krisen är att begränsa de permanenta skadeverkningarna på arbetsmarknaden genom att underlätta omställning. I budgetpropositionen tillför vi aktiveringsåtgärder och utbildningsmöjligheter för 75 000 personer. När krisen slår in över våra gränser är den aktiva arbetsmarknadspolitiken en av våra viktigaste försvarslinjer. Vi befäster nu den försvarslinjen. Det gör vi med praktikplatser och coachning. Det gör vi med aktivering genom lyftjobb. Det gör vi med utbildningsplatser på , på yrkesvux, på universitet och på högskolor. Aktiv arbetsmarknadspolitik är ingen mirakelkur, men när vi nu ger stöd för människor att fortsätta söka jobb, när vi motiverar de arbetslösa att stå kvar och söka och kämpa och förstärka sin kompetens, då står de lite bättre rustade när vi en gång kommer ur den ekonomiska krisen. Mot regeringens ansvarsfulla politik står överbud. Varje gång regeringen presenterat en satsning är kommentaren att det är för lite, , för magert, för klent. Det är alltid samma alternativ: alltid mer, aldrig nog. Vi satsar på kommunerna. Det är alltid för lite, , ska bli mer. Vi satsar på aktiva åtgärder. Det är alltid för lite, för klent, för magert, . Vi satsar på infrastruktur. Det är för lite, för magert, för klent. Det är överbudspolitik i varje fråga, på varje område, på varje punkt. Det handlar inte bara om arbetsmarknaden, kommunerna och infrastrukturen. Det är stora satsningar på att undergräva arbetslinjen: barnbidrag, bostadstillägg, flerbarnstillägg, underhållsstöd, bostadsbidrag, studiebidrag. Alla dessa bidrag ska enligt oppositionen förstärkas nu . Ansvar står mot överbud. Det är en skiljelinje i svensk politik. Den femte punkten i regeringens politik för att säkra full sysselsättning är åtgärder som varaktigt ska höja sysselsättningen. Om våra prognoser stämmer kommer vi att få en arbetslöshet på och ett sysselsättningsfall på 300 000 personer. Historiskt sett har vi tappat ungefär en tredjedel av de kriseffekterna varaktigt. Det är i sådana fall 100 000 personer i varaktigt lägre sysselsättning. 100 000 personer! Om vi vill säkra att historien inte upprepar sig, om vi ska säkra att vi klarar av att gå igenom en kris utan att utanförskapet åter växer, måste vi förstärka arbetslinjen. Det var den mest centrala och avgörande uppgiften före krisen. Vi har en åldrande befolkning. av befolkningsökningen ligger i åldersgrupper som inte är yrkesverksamma. finns ett stort utanförskap. Det har vuxit . Vid varje kris har vi sett hur sysselsättningen har pressats ned och hur arbetslösheten har pressats upp. Mönstret har varit att arbetslösheten stiger, sedan går man över i åtgärder och sedan är det en rundgång mellan åtgärder, långtidssjukskrivning och förtidspension som sedan stannar i ett permanent utanförskap. har krisen kommit. Vi bygger ut de aktiva åtgärderna. Uppgiften är naturligtvis att säkra att uppgången blir tillfällig. Det är nu vi ska säkra att vi bryter mönstret från . Vi ska kunna gå igenom en kris utan att varaktigt öka utanförskapet. Budgetpropositionen innehåller en lång rad satsningar för att tillfälligt förstärka efterfrågan. Det är viktiga åtgärder för kommuner, infrastruktur och arbetsmarknadspolitik. Men vi måste också våga ställa oss de grundläggande frågorna: Hur ska vi varaktigt höja sysselsättningsnivån? Hur ska vi varaktigt få fler människor i arbete? Hur ska vi återupprätta full sysselsättning? Vårt svar är arbetslinjen. Det ska löna sig bättre att arbeta. Det ska bli fler som vågar anställa. Låt mig försöka vara tydlig med varför detta är så viktigt också i kristider. När det lönar sig bättre att arbeta söker människor fler jobb i vidare kretsar. tillkommer många arbetslösa som har en lång yrkeserfarenhet och som står nära arbetsmarknaden. Då blir det avgörande att förstärka drivkrafterna så att de fortsätter att söka jobb. Att det lönar sig att arbeta är särskilt viktigt nu eftersom krisen slår så olika regionalt och branschmässigt. Krisen slår olika. Om vi förstärker drivkrafterna för rörlighet får vi också en lägre arbetslöshet. Vi bygger nu ut den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Det är en massiv utbyggnad, en av de mest omfattande i . Då är risken att människor låses in i rundgång. Då ökar risken för att de fastnar, inte söker jobb och följaktligen blir kvar i arbetslöshet. Då är det logiskt att om man bygger ut den aktiva arbetsmarknadspolitiken ska också arbetslinjen förstärkas. När arbetslösheten ökar, ökar också risken för att spärrvakter och grindvakter i våra transfereringssystem ska överbelastas och ge vika. Det är exakt det som har inträffat i alla de lågkonjunkturer vi har upplevt . Vi förstärker nu arbetslinjen för att säkra att människor kommer tillbaka till arbetsmarknaden, inte att de landar i permanent utanförskap. När det lönar sig bättre att arbeta och fler står till arbetsmarknadens förfogande, minskar risken för flaskhalsar och kostnadsspiraler. Då minskar risken för att inflationstrycket tidigt stryper jobbtillväxten. Alltför ofta har vi fått uppleva att jobbtillväxten bromsas , att lönerna sätts utifrån dem som redan har arbete, att lönerna stiger redan när arbetslösheten är hög. Om vi vill vara säkra på att historien inte ska upprepa sig, om vi vill klara en kris utan stigande utanförskap och permanent hög arbetslöshet, måste vi också prioritera att förstärka arbetsmarknadens funktionssätt. Kärnan i arbetslinjen är att det ska löna sig att arbeta. Jobbavdraget är hörnstenen i arbetslinjen. Det är den mest effektiva åtgärden vi har för att på lång sikt öka sysselsättningen. På lång sikt bestäms sysselsättningen av hur många det är som arbetar, och det bestäms i sin tur av hur mycket det lönar sig att arbeta relativt att inte arbeta. Det är helt enkelt den avgörande frågan för sysselsättningsnivån. Det är naturligtvis också viktigt att fler vill anställa. Vi lägger i den här budgeten fram en bred politik för att förstärka företagsamhet och entreprenörskap. Vi ökar tryggheten för enskilda företagare. Vi sänker egenavgifterna. Vi förstärker konkurrensen. Vi förbättrar förutsättningarna för fler att bli företagare. Regeringens politik gör att fler kommer i arbete och att fler vill anställa. Det är en politik som steg för steg för tillbaka mot full sysselsättning. Alternativet till regeringens förslag är inte en annan jobbpolitik; det är ingen jobbpolitik. Det man föreslår från oppositionens sida är försämrat jobbavdrag, höjd a-kassa, återinförd deltidsarbetslöshet, höjd sjukpenning, återinförd Amspolitik, tillbakadragna väginvesteringar, avvecklad kärnkraft, sönderskattad transportsektor, höjda bolagskatter och arbetsgivaravgifter, höjda arbetsgivaravgifter för unga, avskaffat RUT- och ROT-avdrag, förhindrande av konkurrens, valfrihet och företagande i välfärdssektorn. Effekterna av den politiken är uppenbar. Det lönar sig sämre att arbeta. Då blir det färre som vill anställa. Risken för att inskrivningar i a-kassa övergår i långtidsarbetslöshet ökar påtagligt. Risken för att vi får inlåsning och rundgång i arbetsmarknadspolitiken ökar påtagligt. Risken för att spärrar och grindvakter ska ge vika ökar påtagligt. Risken för flaskhalsar och kostnadstryck ökar påtagligt. Det är en politik som med den inriktningen leder till lägre sysselsättning och en cementering av arbetslösheten på krisnivå. Det här är en beskrivning av budgetpolitiken. Det är en beskrivning av svensk politik. Det är en beskrivning av valrörelsen . Vi har två osedvanligt tydliga och klara regeringsalternativ som står mot varandra. Alliansen har lagt fast sin politik. Vi värnar starka, offentliga finanser. Vi har ordning och reda på bankerna. Vi lägger mer pengar på kommuner, infrastruktur och pensionärer. Vi satsar på utbildning och omställning. Vi har en politik som gör att det lönar sig bättre att arbeta och som gör att fler vill anställa. Mot det står en samlad vänster, Socialdemokraterna, och , som har en genomgående idé att höja skatterna, öka ersättningarna för dem som inte arbetar och försämra företagsklimatet. Bidragslinjen står mot arbetslinjen. Ansvar står mot överbud. Budskapet har varit detsamma för lite, , för magert, för klent. Alltid mer, alltid längre, alltid bredare, alltid tjockare, alltid djupare. Det är överbudspolitik i sin prydno. Vi ska tillsammans jobba ur krisen. Vi ska förhindra att arbetslösheten biter sig fast. Vi ska förhindra att utanförskapet växer. Där har ni alternativen i svensk politik. Ansvar mot överbud. Arbetslinje mot bidragslinje. 2 (): För oss socialdemokrater är jobben den viktigaste frågan. Vårt besked till svenska folket är tydligt och ärligt. Det finns inte utrymme för vårdslösa skattesänkningar. ska tillbaka till överskott i offentliga finanser. Målet med vår ekonomiska politik är full sysselsättning. Det är djupt ansvarslöst att som regeringen nu gör återigen låna mycket stora belopp för att sänka skatten. Svensk arbetsmarknad går igenom en mycket svår och stor strukturomvandling. Hundratusentals jobb försvinner. Många av dem kommer aldrig tillbaka. För tredje gången i rad kommer regeringen till med en budget där man skriver upp arbetslösheten och skriver ned antalet jobb i . Nästa mandatperiod måste präglas av en ekonomisk politik som investerar i en starkare arbetslinje. Då duger det inte att låna till skattesänkningar. Det krävs investeringar som gör att löntagare som förlorar jobbet får ett nytt jobb, kanske inom en ny bransch, kanske på en ny plats och ibland med nya, högre kunskapskrav. Alla människor som vill och kan arbeta ska få möjlighet att göra detta. Varje arbetad timme är viktig. När vi lägger fram vårt budgetalternativ kommer vi att sätta jobben först. För oss socialdemokrater är det tydligt att en fungerande arbetslinje måste vara en effektiv utbildningslinje. Vi vill investera brett i kunskap så att alla människors potential att växa med utbildning och växa med kompetens tillvaratas. Vi vill investera i framtidens jobb genom att bygga mer modernt och mer rättvist. Vi vill investera i trygghet, reparera arbetslöshetsförsäkringen. En god a-kassa är alldeles nödvändig i en modern och dynamisk ekonomi. När man blir arbetslös ska man få chansen att ställa om, inte slås ut. Vi kommer att prioritera välfärden, barnens skola och sjukvården. Regeringen visar i sin budget att 300 000 jobb försvinner. 60 000 av de jobben försvinner i välfärden . Det är en konsekvens av den skattesänkningspolitik som och regeringen har drivit. Vi avvisar dessa permanenta lånefinansierade skattesänkningar. Välfärden måste få långsiktiga förutsättningar. Det duger inte med enskilda års brandkårsinsatser. Men vi har en regering som ser det annorlunda. Ni prioriterar i stället sänkt skatt på lånade pengar, mest till dem som redan har det gott ställt. , med ofinansierade och orättvisa skattesänkningar, är det väl dags nu att ställa den centrala frågan: Har politiken fungerat? Är utanförskap och arbetslöshet högre eller lägre? Er politik har gjort svagare. När ni tillträdde var arbetslösheten väsentligt lägre i än genomsnittet i Europeiska unionen. är arbetslösheten högre i . var arbetslösheten en hel procentenhet lägre i än i . har lägre arbetslöshet än . Den ekonomiska krisen är internationell det är inte tu tal om detta. Men det finns ingen naturlag som säger att arbetslösheten i ska utvecklas sämre än i vår omvärld. Hade arbetslösheten utvecklats i som i övriga hade den varit 50 000 personer lägre. Särskilt allvarligt är det att ni misslyckas med att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Den är nu , enligt bland de högsta i hela Europeiska unionen. Er politik ger inga nya jobb den klyver . De som har högst inkomster i har fått mer av regeringens skattesänkningar och reformer än vad av svenska folket har fått tillsammans. Särskilt upprörd blir jag över den diskriminering av pensionärer som du har inlett i , . ska man efter ett långt arbetsliv betala en särskild pensionärsskatt. Vi socialdemokrater vill att det ska löna sig att arbeta, men vi vill också att det ska löna sig att ha arbetat ett långt och strävsamt liv. Vi kommer därför i vårt budgetalternativ att lägga fram förslag som minskar klyftan i beskattning mellan pensionärer och löntagare. En paradfråga var att ni skulle bryta det ni kallade utanförskapet. Man kunde läsa på egen hemsida att den verkliga arbetslösheten var 1 209 000 personer. Ni skrev att alla dessa personer skulle kunna ha ett jobb om politiken var inriktad på detta. Vi bad jämföra hur stort utanförskapet var och . Utanförskapet har ökat med 70 000 personer. räknar regeringen själv med att det blir ännu högre. Ni har inte tagit ansvar. Ni regerade som om ni fick en högkonjunktur till skänks och trodde att den skulle vara för evigt. Ni tog över stora överskott och slösade bort dessa på skattesänkningar, till och med på lånade pengar. Ni skar ned på utbildningsinsatser, som yrkesutbildning sådant som vi vet ger jobb till människor. Ni har försämrat och fördyrat a-kassan och knuffat ut 500 000 människor ur försäkringen, precis innan krisen slog till. När den ekonomiska krisen slog till var ni passiva. Välfärden, kommuner och landsting, sjukvård och skola får noll kronor i resurstillskott trots att kommunsektorn bara förlorat 20 miljarder, enligt regeringens budget. Lärare och sjuksköterskor sägs upp på grund av regeringens politik. Ni tog över ett överskott på 70 miljarder. Det hade vi tillsammans med och arbetat ihop tillsammans med svenska folket. blir underskottet 70 miljarder. blir underskottet 107 miljarder. Och ni har sänkt skatten sammantaget med 100 miljarder. Vanligt folk har fått betala de här skattesänkningarna i stor utsträckning själva. Ni har varit uppfinningsrika och hittat på nya skatter för vanliga människor. Regeringen har infört en extra skatt på att vara med i facket. Det är skatt på att vara pappaledig. Det är skatt på att bli arbetslös. Det är skatt på att byta bostad. Ni har infört en särskild pensionärsskatt. Ni har lagt en skatt på att vara med i a-kassan. Det är den ena skatten efter den andra på vanligt folk. Men när det gäller er själva och de kärnväljare, miljonärer, som röstar på är det en annan bild. Det är avskaffad förmögenhetsskatt. Det är kraftigt sänkt skatt på de lyxigaste villorna. är det samma skatt på ett radhus i som på lyxvillan i . Det är sänkta inkomstskatter med mest till dem som tjänar mest. Aldrig har väl så få fått så mycket på så . I kunde man läsa att familjen får sammantaget i skattesänkning under den här mandatperioden. Ni har moderata riksdagsledamöter som får i skattesänkning med den här politiken. Det är djupt orättvist. genomför ni en politik vars hela idé är att bryta sönder den svenska modellen. Grunden är att försämra arbetslöshetsförsäkringen och riva ned den och att sänka skatten. Målet för är att sänka det han brukar kalla reservationslönen. Det betyder att den som tjänar sämst på arbetsmarknaden ska ha ännu sämre lön. Målet har varit att det ska bidra till att sänka det som ekonomerna kallar jämviktsarbetslösheten. Det är ett viktigt mål. Det arbetade vi hårt med . under vår tolvåriga regeringsperiod minskade den långsiktiga, strukturella arbetslösheten, det som ekonomerna kallar jämviktsarbetslösheten. Hur är det då med politik? ökar den långsiktiga arbetslösheten, jämviktsarbetslösheten, trots att 2007 var ett extremt högkonjukturår. Det är ett väldigt misslyckande för den typ av politik som ni står för. arbetsmarknad fungerar allt sämre. Att hota med en sönderslagen hushållsekonomi för dem som blir arbetslösa är ingen bra jobbpolitik. Det är en gammaldags politik som leder till att arbetslösheten biter sig fast. Och är det så att en av tre, enligt regeringen 100 000 människor riskerar att fastna i permanent massarbetslöshet och långtidsarbetslöshet. Vi socialdemokrater vill i stället underlätta vägen från arbetslöshet till ett nytt arbete. Det behövs en ny färdriktning på politiken med investeringar i kunskap, trygghet och välfärd och med ansvar för de offentliga finanserna. Arbetslinjen måste återupprättas. Varje arbetad timme är viktig för att klara välfärd och ekonomi. Vägen mot allt större utanförskap och allt fler socialbidragstagare måste bytas mot minskad arbetslöshet och fler som försörjer sig själva. Skattesänkningar på lånade pengar måste bytas mot investeringar i sjukvård och skola och framtidens jobb. Och när allt färre nu startar företag måste småföretagandet stimuleras och den aktiva näringspolitiken stärkas. När klyftorna ökar måste rättvisan stärkas. Klyftorna måste minska mellan pensionärer och arbetstagare, mellan dem som har arbete och dem som är arbetslösa, mellan dem som har mycket och dem som inget har. Ökade orättvisor är inte lösningen på problem. kan mycket bättre, herr talman! 3 Finansminister () replik: Det är ett högt tonläge väljer. Vi är inte bara ansvarslösa utan också hänsynslösa för att vi sänker skatten med lånade pengar. Det är hänsynslöst, säger . Om man tar fram budgetpropositionen ser man att där föreslås 10 miljarder i skattesänkningar. Där avskaffas arvs- och gåvoskatten. Där har Socialdemokraterna, enligt , varit hos och lovat att avskaffa förmögenhetsskatten. Det var tydligen som fick välja om det var arvsskatten eller förmögenhetsskatten som skulle avskaffas. säger att vi företräder miljonärerna. Det är uppenbart att företräder miljardärerna. budget lånade staten pengar till att sänka skatten för de allra rikaste, och man var beredd att avskaffa förmögenhetsskatten med lånade pengar. Det är hyckleri att i debatt efter debatt och intervju efter intervju anklaga oss för hänsynslöshet för att vi nu har ett underskott i när vi har kris. Det är hyckleri. Det är exakt det Socialdemokraterna gjorde 2005. Och låt oss komma ihåg: Det är inte en engångshändelse. När man hanterade IT-kraschen, vad gjorde man då? Man sänkte skatten med lånade pengar. Det är tydligen fel att sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare det är tydligen upprörande. Men det går bra att sänka skatten för miljardärer med lånade pengar. Det är tydligen socialdemokratisk politik. Vi vet vad den resulterade i. Vi har fördelningssiffrorna klara för den mandatperioden. Andelen med svag ekonomi ökade . Det var resultatet av den politik som bedrev. Att sänka skatten med mångmiljardbelopp för lånade pengar var kärnan i den socialdemokratiska politiken budget. Det är en politik som beskriver som hänsynslös. Jag antar att du hade en väldigt hård debatt med när han gick till och lovade att avskaffa förmögenhetsskatten. 4 () replik: Det är högt tonläge men dålig koll på verkligheten. var det överskott i offentliga finanser.