prot · GW09100 · 2009-04-15 00:00:00 — Vi har debatterat i , så får väl vara ursäktad för att det sistnämnda här, måste jag säga, inte var helt glasklart. Jag tänker då på det som sades om skillnaden mellan de olika mänskliga rättigheterna. Om och om igen säger vi ändå någonstans att de mänskliga rättigheterna är odelbara. Det måste ju betyda någonting även i praktiken, . Du väljer motsatsen när du betraktar de mänskliga rättigheterna som ett smörgåsbord där vi kan plocka ut några och säga: De där är viktigare. De gillar jag mer. Men frestelse gillar jag inte så mycket så den får vara. Jag tänkte egentligen ställa en fråga om någonting annat till som i sitt anförande hade huvudfokus på , som visserligen inte alls berörs i betänkandet. Men frågan om är en viktig fråga att lyfta fram här i kammaren. ser vi en borgerlig ledamot i den här debatten stå här i talarstolen och prata utan att ha särskilt mycket täckning i verkligheten. har det svenska försvaret gång på gång importerat vapen från . Det innebär att våra gemensamma skattepengar går direkt in i den vitryska krigsindustrin, något som jag som vänsterpartist tycker är fullständigt orimligt. Också under den gångna mandatperioden uppmärksammades detta . Jag ska erkänna att det var en enskild kristdemokratisk ledamot som motionerade om detta en motion som vi i stödde. Men vi vann inget stöd från det borgerliga blocket i övrigt. , parti, var med om att rösta för en fortsatt vapenimport från . Hur går det, , ihop med retoriken om demokrati och mänskliga rättigheter i att ni stöder import av vapen från ? 85 i (fp) replik: vet mycket väl att är en del av en koalitionsregering och att vi inte kan få igenom alla våra åsikter. Jag måste erkänna att jag inte har följt den motion som nämnde om. Men jag vet att under förra mandatperioden då Socialdemokraterna styrde i samarbete med pågick samma vapenexport. Jag väckte motioner och ställde interpellationer om att borde avbryta importen av lasersikten från . Jag tycker inte att vi ska importera krigsmateriel från den diktaturen. Det är uppenbart att sådan import förekommit även före maktskiftet då alliansen tog över. När det gäller de sociala rättigheterna menar jag att vi självklart ska sträva efter att uppnå alla mänskliga rättigheter. Men det finns en skillnad. Att ge alla tillgång till sjukvård och skola till exempel kostar väldigt mycket pengar. Stater bör prioritera detta, för man bör prioritera det som behövs för att människor ska kunna leva ett bra liv. Men när det gäller politiska och civila rättigheter finns det en skillnad. Det gör att man inte kan göra så som görs i det land som ofta hyllar, nämligen . Där skyller man på fattigdomen och säger: Vi har läkare till alla invånare och uppfyller de sociala rättigheterna. Därför kan vi inte det måste ni förstå uppfylla de politiska rättigheterna. Men rätten till att inte bli utsatt för dödsstraff, rätten till att slippa tortyr, rätten till att fritt få uttrycka sig och ha en egen åsikt och rätten att fritt få möta människor utan att behöva gömma sig i en källare är rättigheter som man kan respektera utan att det kostar pengar. Det är det viktigt att betona. borde ha tagit upp och . Jag får återkomma till det i nästa replik. 86 HANS () replik: Det är bra att få tips om vad jag borde ha tagit upp i debatten. Jag försökte täcka in så mycket som möjligt under mina men hann väl inte riktigt med allt. I alla fall kan det väl konstateras att inte håller med den borgerliga alliansen om dess vapenexportpolitik när det gäller . Jag vill då bara beklaga att till skillnad exempelvis från kristdemokratiska ledamöter inte har uppmärksammat frågan under den här mandatperioden. Jag välkomnar möjligheten att i min tur få ge ett tips om att kanske använda nästa allmänna motionstid till att uppmärksamma den här viktiga frågan. Det här blir faktiskt mer och mer förvirrande. Vi ska alltså rangordna de mänskliga rättigheterna utifrån hur mycket de kostar. Vi ska sätta olika prislappar och sedan avgöra vilka rättigheter vi ska respektera och då i vilken grad. Ja, att arrangera allmänna fria val är oerhört kostsamt. Kommer också det längre ned på rangordningslistan? Nej, det här håller inte! Säger man att de mänskliga rättigheterna är odelbara, ömsesidigt beroende och individuella kan man inte använda de mänskliga rättigheterna som vore de ett smörgåsbord. Det är inte trovärdigt. Det visar väl, återigen, på vacker retorik från talarstolen. Menar man verkligen allvar med den här retoriken och att den ska omsättas i konkret, praktisk, politik borde det från den borgerliga regeringens sida precis som har uppmärksammat vara en självklarhet att ratificera tilläggsprotokollet om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna, precis som redan har ratificerat tillägggsprotokollet om de politiska medborgerliga rättigheterna. Vi kan, som sagt, inte använda de mänskliga rättigheterna som ett smörgåsbord. 87 i (fp) replik: Jag beklagar att inte tog chansen att ta avstånd från sätt att rättfärdiga sina övergrepp på människor, politiska övergrepp, tortyr, fängslanden utan rättegångar och så vidare. Man skyller på att man är ett fattigt land. tog inte chansen att ta avstånd från det. I stället riktade han anklagelser mot mig om att jag uttrycker att de mänskliga rättigheterna är ett smörgåsbord. Jag har inte sagt det. Jag säger att alla mänskliga rättigheter är viktiga att respektera. Men vi ska inte göra som , som gömmer sig och skyller på sin fattigdom när man inte respekterar de politiska rättigheterna. Det är viktigt att poängtera en avsevärd skillnad. Det må vara så att vapenimporten från pågår även såsom den gjorde under den socialdemokratiska regeringen, som samarbetar med. Men det är en avsevärd skillnad mellan den nuvarande allianspolitiken gentemot och den förra regeringens politik gentemot , nämligen att vi har ett ökat engagemang att bryta isoleringen av den vitryska befolkningen. Det är alliansregeringen som har sett till att har öppnat en ambassad i . Det gjorde inte den förra regeringen, trots att hade gjort tillkännagivanden i den frågan . Det är vår alliansregering som har sett till att öka biståndet från 45 miljoner till 70 miljoner för att visa solidaritet med den vitryska befolkningen. Den nya alliansregeringen har puschat på att engagera sig mer i . Det är en avsevärd skillnad mellan den här regeringen och den förra, och det är jag stolt över. Vi i alliansregeringen pratar inte bara, utan vi agerar också. 88 (): Låt mig få erinra om ett besök jag hade förmånen att få göra i . Jag behöver inte upplysa utrikesutskottets ledamöter, och knappt någon annan heller för den delen, om att är ett av jordens fattigaste länder. Vi besökte under vår rundresa där vad man kanske skulle kunna kalla ett pojkläger. Det var flera hundra pojkar . De bedrev något slags exercis på gården, och efteråt kommenderades de att ställa sig i snörräta rader. Det blev min enkla uppgift att hålla något litet anförande inför pojkarna. De var klädda i grå enkla bomullsuniformer det är inte rätt att säga uniformer, men det var enkla bomullskläder. Jag fick för mig att jag skulle kalla fram fyra av pojkarna, och jag gjorde så. Jag såg hur ängsliga de blev, nästan darriga, men de ställde sig där framför mig. Jag frågade dem: Vad är det finaste och rikaste som har? Efter ett litet tag lyfte en pojke upp handen och sade: Guld. Då blev de andra pojkarna också lite modiga. De räckte upp sina händer, och det var fina hus och bilar. Det här var på ute på den bangladeshiska landsbygden. Det var inte svårt för mig att säga: Nej, det är inte det finaste. Det finaste har är ni. Ni som står här. Jag gissar att både barn och gamla i många länder, kanske alla, skulle komma med ungefär samma svar. De skulle säga, med viss variation, att något materiellt är det rikaste och finaste de har. G 20-länderna har varit samlade i , som vi alla vet och har fått mycket information om. Man kan efteråt fråga sig hur rikedom mäts eller om rikedom alltid mäts rätt. Ett land som är rikt på naturtillgångar är enligt gängse sätt att värdera ett rikt land. Men det är väl också rimligt att tala om rikedom när man mäter kunskap. Det är vi nog överens om. Man kan också tycka att ett land som har tolerans är ett rikt land, som ger fysisk och psykisk trygghet och social gemenskap. luft och oförstörd natur, etcetera. Men är verkligen ett land rikt som inte har många barn? Vad har ett sådant land för rik framtid att vänta? Kan vi möjligtvis vara överens om att vi i för låg grad räknar in människan när vi värderar och mäter rikedom? Kanske jag vet inte är det därför som mänskliga fri- och rättigheter kommer i kläm så ofta, därför att vi inte värderar människan. I valet ett val som absolut inte borde finnas och egentligen inte finns, men likväl görs mellan att respektera mänskliga fri- och rättigheter och att främja ekonomisk tillväxt väljer makthavare ofta, kanske oftast, ekonomisk tillväxt. har jag av och till det kanske har med åldern att göra, vad vet jag, men i varje fall mer än tidigare funderat över det faktum att varje människa är alldeles unik. Det har aldrig i världshistorien fötts några kopior, ingen av oss bland de miljarder som trampar jordskorpan är en kopia. Vi är enbart original som aldrig funnits tidigare och som aldrig kommer att finnas igen. När en människa dör dör således en hel värld, och den återskapas aldrig. När en människa kommer till världen, föds, händer något som aldrig hänt tidigare, nämligen att ingen exakt lik denna flicka eller pojke har tidigare fötts. Jag undrar om inte funderingar som dessa fordras för att vi inte ska se asiater som kollektiv och afrikaner som något slags mänsklig massa. Respekten för människovärdet fordrar att vi ser den ofattbara fascinationen som finns i att varje individ är unik, ett original med omätbart värde. Pojkarna på grusplanen i exercerade enhetligt, rörde sig enhetligt, kunde lätt uppfattas som en grå massa i grusdammet, ett kollektiv som fordrar resurser eftersom alla var föräldralösa och gruvligt fattiga. De var fattiga på materiella tillgångar. Men jag står förstås fast vid påståendet att de tillhörde landets absolut största rikedom, barnen, människorna. Varje individ, hur folkrikt land vi än talar om, är unik med samma mänskliga fri- och rättigheter som alla andra. Jag tror mig ha lagt märke till att det i opinionsbildningen allt oftare numera ordas om värdighet i stället för värde. Det är att slå in på en farlig väg, tror jag. Politiker är vi alla, utilitaristiska filosofer och opinionsbildare. Ännu fler kan debattera och sannolikt också ta på sig uppgiften att lägga fast vad som är värdigt. Begreppet värdighet behöver få en renässans i många sammanhang, men det ska inte ställas mot människors värde. Ett samhälle som vill bete sig värdigt står upp för människovärdet och därmed för mänskliga fri- och rättigheter. Det är människovärdesprincipen som hör hemma i en demokrati, inte ett större eller mindre mått av värdig behandling av medborgare. Låt mig avsluta med vad som tas upp i betänkandet från . innehåller fyra grundläggande principer som ska vara styrande för tolkningen av konventionen: förbud mot diskriminering, barnets bästa i främsta rummet, rätten till liv och utveckling samt rätten att få komma till tals. De grundläggande principerna innebär att varje barn, utan undantag, har rätt att få del av sina rättigheter, att barns bästa ska beaktas vid alla beslut som berör barn, att inte bara barnets överlevnad utan också hans eller hennes utveckling ska säkerställas till det yttersta av samhällets förmåga samt att barnets åsikter ska få komma fram och visas respekt. har vi val till . Det är min djupaste och största förhoppning att EU ser det som sin primära uppgift att stå upp för och kräva respekt för mänskliga fri- och rättigheter för människovärdet inom EU och naturligtvis också utanför. Det är att manifestera den fredsidé som egentligen är grundläggande för EU. I kampen mot förnedring av barn och kvinnor, i kampen för att främja respekt för de universella fri- och rättigheterna, måste EU vara en oersättlig, eller i varje fall en utomordentligt viktig, aktör. Därför borde också deltagandet i EU-valet te sig som självklart. I detta anförande instämde (). 89 () replik: talar om att man ofta väljer tillväxt i stället för människor i världen, och så är det naturligtvis. säger också att varje individ är unik. Och vi är över sex miljarder människor på den här jorden. Ungefär en tredjedel av de sex miljarderna lever i väldigt stor fattigdom. Det är där diskussionen om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna kommer in i bilden. Rätten till mat borde vara den absolut mest basala rättighet som vi har. Alla vi människor på jorden borde stå upp för den utan några som helst protester för att det till exempel kan bli för dyrt. Jag skulle vilja höra hur och ser på frågan om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna och värdet av att vara med och underteckna och ratificera tilläggsprotokollet, som ju nu finns, i stället för att försöka obstruera, som det verkar som att vi gör. Men egentligen begärde jag ordet för att jag ville prata om just . Som jag sade i mitt inlägg gäller ju inte i . Därför kan vi bete oss mot barn i vårt land på ett sätt som vi kanske inte skulle acceptera när vi talar om andra länder och hur man behandlar barn där. Varje barn är en unik varelse. Alla vi människor på jorden har ett ansvar för att varje barn ska kunna växa upp i en god miljö, och det ansvaret måste vi ta. Hur ser på möjligheten att regeringen driver att vi ska införliva i svensk rätt till att börja med? 90 () replik: Den mest basala rättigheten måste vara rätten till liv. Sedan för den naturligtvis med sig krav på att det finns, som säger, mat och vatten. Om man vågar dra in i sammanhanget skulle man kunna säga att det är lite grann en strid om påvens skägg som har försiggått här tidigare. Visst är väl rättigheterna odelbara, men det är klart att om man inte har livet är inte de övriga rättigheterna mycket att diskutera. Jag tycker att det här hänger ihop och egentligen är odelbart. Men vill man göra en debatt av det så går det att göra det. Det hörde vi alldeles här. När det gäller är naturligtvis det viktigaste att man lever upp till den. Det viktigaste är ju aldrig att man enbart ratificerar. Världen är full av ratificerade konventioner. Det räcker med att vi talar om FN:s charter. Länder som har ratificerat FN:s charter bryter mot den absolut och stundligen. Det var inget svar på frågan. Men det kan vara så i varje fall har det framförts att det inte är så enkelt att göra konventionstext till lagtext. Jag kan inte bedöma det, men det har funnits som ett argument. Jag har personligen absolut inget emot att fortsätta att utröna varför inte finns med i svensk lagtext. 91 () replik: Då börjar jag med det. När det gäller har vi infört den rakt av som svensk lag, och det gjorde vi inte förrän vi gick med i EU. gällde inte heller den i . gör den det. Det som särskiljer är att den gäller envar, det vill säga alla. Vår svenska rättighetslagstiftning gäller svenska medborgare och i vissa fall utländska medborgare, men det finns ett antal undantag. säger att det viktigaste är att vi lever upp till . Men lever vi upp till i när vi skickar tillbaka till sitt hemland tillsammans med sin pappa som har slagit henne? Jag vet att har engagerat sig i frågan. Om vi hade införlivat i svensk lag, hade vi då fått lov att skicka tillbaka till sitt hemland utan att bryta mot konventionen? Det finns en annan konvention som vi bryter mot lite då och då, bland annat när det gäller att exempelvis skicka människor till . Det är stor risk att de människor som vi skickar till kommer att utsättas för tortyr, men det gör vi ändå. Vi är det land som har blivit mest fällt i för brott mot tortyrkonventionen. Att leva upp till konventioner är oerhört viktigt också för oss i vårt land, men vi har en gammal dom från som säger att allt som inte är svensk lag inte gäller i . Domstolarna behöver då inte ta ställning till det. De behöver inte ta ställning till . De behöver inte ta ställning till någonting som inte är svensk lag. Varför undertecknar vi dem då? 92 () replik: Min uppfattning är, och jag tror att det är svenska folkets uppfattning jag förstår inte varför det inte är en i domstolar gällande uppfattning att har man ratificerat en konvention ska man också leva upp till konventionens innehåll. Det har vi ju kunnat påtala i samband med fallet , som nämndes, och i samband med andra utvisningar där vi har varit överens och funnits på samma sida. Jag tänker på uiguren, som jag inte kommer på namnet på , som ju i alla fall får stanna. Det är ju också i strid mot konventionen. Jag tycker att det ligger ett värde i att få repetera vad som sades här tidigare. Det sker nu en översyn därför att det är jobbigt att jämt och ständigt höra att inom lagens ram kan vi inte annat än utvisa vederbörande. Sedan tycker jag ju att lagen talar om synnerliga skäl som ger rätt för individer att stanna, och jag begriper inte att det då inte är synnerliga skäl när man exempelvis är på väg att splittra en familj, som det handlade om i fallet med flyktingar från . Jag minns mycket väl när vi ratificerade . Jag tyckte att det var utomordentligt angeläget att föräldrarätten kom in i svensk lagstiftning. Men låt oss fortsättningsvis försöka utröna argumenten de är ju inte nya i och med att vi har en alliansregering för att inte finns med i svensk lagstiftning. Det hade vi ju anledning att undra över också tidigare. 93 (): En förutsättning för demokrati och ett fundamentalt uttryck för inte minst socialdemokratins grundläggande värderingar är respekten för de mänskliga rättigheterna. Internationella regler inom området mänskliga rättigheter reglerar förhållandet mellan statsmakten och den enskilde. Det är staten, det vill säga ett lands regering, som har ansvaret för att rättigheterna respekteras och att rättigheterna omsätts i praktiken genom bland annat ett fungerande rättsväsen, en fungerande lagstiftning, en ändamålsenlig undervisning och socialt stöd när det behövs. Staten är skyldig att se till att dess företrädare agerar i enlighet med de mänskliga rättigheterna, och staten måste på olika sätt förhindra att dess företrädare begår brott mot de mänskliga rättigheterna. Allt det här låter ju väldigt bra, men vi vet tyvärr och vi ser när vi blickar ut över världen att verkligheten är en annan i många länder. Vi socialdemokrater ser dessutom med oro på hur den borgerliga regeringen vid ett flertal tillfällen faktiskt marginaliserar frågan om mänskliga rättigheter. Vi anser att det är viktigt att protestera mot kränkningar och orättvisor. Och det är viktigt att röst i världen fortsätter att vara stark och tydlig till försvar för rättvisan, för solidariteten och för den lilla och utsatta människan. Enligt FN finns det i nästan alla länder en eller flera minoriteter. Det finns ingen tillförlitlig statistik, men uppskattningsvis tillhör av världens befolkning minoriteter. Det innebär att mellan 600 miljoner och 1,2 miljarder människor är i behov av särskilda åtgärder för skydd av sina rättigheter eftersom minoriteter ofta finns bland de mest missgynnade grupperna i samhället. Personer i minoritetsgrupper utsätts dessutom ofta för diskriminering och orättvisa, och de utesluts från meningsfullt deltagande i samhällsarbete och politik. FN antog 1965 konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering. Konventionsstaterna ska vidta olika typer av åtgärder, som lagstiftning och utbildningsinsatser, för att förhindra att människor blir diskriminerade på grund av etnisk tillhörighet. Flertalet av FN:s övriga konventioner om mänskliga rättigheter innehåller också uttryckliga förbud mot rasdiskriminering. Enligt FN har skyddet av minoriteter fått ökad aktualitet . Det beror på etniska, rasmässiga och religiösa spänningar som har blivit starkare och kommit att utgöra ett hot mot ekonomisk, social och politisk samhällsstruktur i stater runt om i världen och även mot territoriell integritet. Det finns med andra ord all anledning att ge ökad uppmärksamhet åt skydd för minoriteter och att motverka diskriminering av personer som tillhör nationella, etniska, religiösa eller språkliga minoriteter. Det finns många folkgrupper och minoriteter som på olika sätt lever i en svår situation under förtryck, i diskriminering eller som på andra sätt får sina mänskliga rättigheter kränkta. Det är folkgrupper som i stället borde förtjäna att uppmärksammas ytterligare. Några få av alldeles för många exempel på detta utgör kurderna, som är ett folk utan land, och romerna som i många länder, också i , tillhör samhällets mest utsatta grupper. När det gäller brott mot de mänskliga rättigheterna är det oändligt många människor som drabbas. Man drabbas dock olika, inte minst i krigshärjade områden. Krig kan föras med vapen och med terror och skräckvälde. Oavsett på vilket sätt det sker är det viktigt att vi agerar, fördömer och påverkar. Här måste med kraft verka för mer dialog och mer respekt för de mänskliga rättigheterna. I arbetet med mänsklig säkerhet saknas ofta det genusperspektiv som behövs för att världen ska se skillnaderna i mäns och kvinnors säkerhetsbehov. är det kvinnors situation som osynliggörs. Könsrollerna förändras också när krig och oroligheter drabbar ett land eller ett område och samhällsstrukturer slås ut. Män och pojkar tvingas ut i strid och upplever oftast ohyggliga saker. Många kvinnor får ta på sig nya uppgifter och roller som i vissa fall är utvecklande, men oftast är det kvinnor och barn som drabbas hårdast i en konflikt. Systematiska våldtäkter och massvåldtäkter används som ett vapen i konflikter. Det är ett beteende och en handling som på ett förfärligt och ohyggligt sätt drabbar den utsatta individen kvinnan, flickan och pojken men det drabbar också hela samhället. Våld, tortyr och rädsla kan inte bygga starka stater och inte heller ge starka människor utan enbart söndring, förödelse och förnedring. Betydande resurser måste därför satsas när det gäller de behov som kvinnor och flickor ja, alla barn har av skydd och stöd under och efter en konflikt. är det viktigt att understryka kvinnornas avgörande uppgifter och roll i fredsprocesser och i uppbyggnaden av stater. Allra mest utsatta i krig och konflikter är förstås världens barn. Inte minst gäller det barn som tvångsrekryteras till den grymma tillvaron som barnsoldater, utnyttjas sexuellt eller förlorar sina föräldrar. Det kan också handla om svält, nöd och brist på sjukvård och utbildning. Barn riskerar att utnyttjas på många sätt. De saknar ofta möjlighet att skydda sig eller göra sin röst hörd. Därför behövs ett barnperspektiv i alla frågor som rör deras mänskliga rättigheter och också i vårt utvecklingssamarbete. och dess tilläggsprotokoll är därför viktiga redskap för att förbättra barns situation i världen. Vi socialdemokrater vill att ska fortsätta sitt engagemang för mänskliga rättigheter, inte minst för världens barn. Vi vill att samtliga stater ska ratificera konventionen och tilläggsprotokollet och naturligtvis också leva upp till intentionerna. Världens barn, herr talman, är världens framtid. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Propositioner 2008/09:99 proposition om vårtilläggsbudget 2008/09:179 associering till Skrivelser 2008/09:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2008/09:183 Redovisning av skatteutgifter betänkande 2008/09:SfU8 Migration och asylpolitik 13 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2008/09:458 Polisresurser av () till justitieminister () 2008/09:459 av () till justitieminister () 2008/09:460 Effektivisering av åklagarnas arbete av () till justitieminister () 2008/09:461 Helikopterenhet till av () till försvarsminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts