prot · GW0986 · 2009-03-18 00:00:00 — Sedan lyfter ni fram någon liten lågutbildad, lågavlönad kvinna och säger: Titta, hon har också fått lite pengar så bra vi är! Vi har gynnat de fattiga kvinnorna! Men ni glömmer att säga att de välavlönade männen fick bra mycket mer. Någonstans skulle det kanske vara ärligt att säga att det är en prioritering man har gjort. Den gör vi väldigt annorlunda från vår sida. 146 () replik: Jag hänvisar till vedertagna principer eftersom de jag debatterade med i den frågan ofta har kontakter med den fackliga sidan. Där är detta det vedertagna sättet att arbeta. Jag delar uppfattningen att man mycket väl skulle kunna göra en förändring, men jag har en känsla av att det här är ett mycket komplicerat system. Om man ser på arbetsmarknaden i övrigt är detta kanske främst en fråga för arbetsmarknadens parter. Däremot är det givet att vi själva styr över skattesystemet. 147 () replik: Precis så är det. Lönerna är en fråga för arbetsmarknadens parter. Då blir det nästan ännu lustigare när man hör ta åt sig äran för att många kvinnogrupper har fått högre löner under regeringens regeringsinnehav. Om vi nu köper att det är arbetsmarknadens parter som bestämmer lönerna, vilket jag tycker att vi ska göra, kan vi se att det som vi har att bestämma över är skatterna. Då kan vi bestämma om vi vill ha en fördelningspolitik där de stora skattesänkningarna går till dem som tjänar mycket eller till dem som tjänar lite eller om vi vill smeta ut det rakt över. Vi tycker nog att det är rimligare att man ger skattesänkningarna till dem som bäst behöver det, det vill säga till dem som tjänar lite. 148 () replik: Diskussionen kan givetvis föras, men jag har en känsla av att det finns många grynnor i fortsättningen i den här typen av synsätt. Det vi kan föra diskussionen om i så fall är nivån på grundavdraget och om det kan vara en väg att gå. Men låt oss på våra kammare analysera och fundera på hur vi går vidare. I dagens läge är det vedertagna systemet det som vi arbetar efter. Med den arbetstakt som vi har haft har vi inte kunnat analysera några andra system. 149 (): Det betänkande vi nu har att debattera och senare besluta om heter Allmänna motioner om inkomstskatter. Det är skatteutskottets betänkande nr 25 för detta . Jag har noga läst dessa 102 motioner vilkas yvighet jag skulle vilja beteckna som betydande. Jag har vidare läst utskottsmajoritetens argument och beslutsförslag, som jag för tids vinnande vill hänvisa till. Jag har slutligen noga studerat de 10 reservationer och två särskilda yttranden som har fogats till betänkandet. Som talmannen möjligen har observerat har jag städse försökt hålla mig strikt till ämnet för den debatt som pågår i kammaren. Att jag däremot i den föregående debatten om den kommunala ekonomin slutligen hamnade hos i ber jag om tillgift för. Jag betecknar det som ett olycksfall i kammaren. Det är därför jag ber att få göra bot och bättring. Som förebild tar jag reglerna i radioprogrammet : Man ska först och främst hålla sig till ämnet. Man får inte tveka. Man får inte upprepa sig. Och man får inte lämna lokalen. Därför, herr talman, vill jag sammanfattningsvis yrka bifall till utskottsmajoritetens balanserade förslag och emotser eventuella repliker på detta anförande. 150 (): Å vägnar yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Jag tänker fokusera mitt framförande på ett par områden som ligger och mig varmt om hjärtat. Det handlar om principer, och jag vill också kalla det för politiska dygder, som personligt ansvar, decentralisering och subsidiaritet. Inom ramen för detta handlar det om att kunna leva på sin lön och om vem som har rätt till sin inkomst. kan aldrig stå för en syn på medborgarnas inkomster som något som staten har rätt att godtyckligt disponera och äga fri dragningsrätt på. Staten äger inte medborgarnas löner. Varje skatteuttag som görs ska vara väl motiverat och visa på respekt för medborgarnas pengar vare sig det är inkomst från lön eller inkomst från kapital. En annan grundläggande kristdemokratisk och alliansbaserad inställning är att skatt ska betalas efter bärkraft. Gemensamt och solidariskt ska vi bära den börda som vår gemensamma välfärd kräver. Alla ska inte betala lika mycket. Högavlönade ska betala mer än lågavlönade. Därför är jag glad att alliansen genomdrev jobbskatteavdraget ett avdrag först och främst inriktat på låg- och medelinkomsttagare som sjuksköterskor, brandmän, lärare, tjänstemän och andra grupper. får nu dessa inkomst- och yrkesgrupper ett viktigt extra tillskott i plånboken på runt tusenlappen av pengar som de har slitit hårt för och som rättmätigt tillhör dem själva. Alltför höga skattenivåer inkräktar på den enskilda människans och familjens rätt och ansvar att förverkliga grundläggande värden och livsmål. Dessa värdekonservativa och liberala principer utgör kärnvärden hos . Att höja skatten betyder inte nödvändigtvis att mer pengar flödar in i statskassan. Att höja skatter innebär inte sällan effektivetsförluster i ekonomin. Detta är oerhört allvarligt, speciellt i det konjunkturläge som råder . Det sista företagen behöver är ytterligare pålagor som gör det ännu svårare att överleva. För den enskilda individen och för familjen innebär det naturligtvis en välfärdsförlust för dem som lever på marginalen. Oppositionen hävdar att vi i alliansen har gett upp solidaritetstanken och välfärdssystemet och övergett de institutioner som drivs med allmänna, eller skattebetalarnas, medel. Självfallet menar vi i att det inte är på det sättet. Genom att hushålla med statens medel, upprätthålla budgetdisciplin och värna överskottsmålet under de goda åren står vi nu bättre rustade än de flesta andra EU-länder att möta den globala lågkonjunktur som har vräkt fram över vårt och detta utan att behöva chockhöja skatterna. Alliansens skattepolitik och budgetpolitik står därmed i stark kontrast till oppositionens iver att spendera. Vi ser inte medborgarna som en skattkammare som man kan ösa mer och mer ur. En sannolik bedömning är att oppositionen i valet aldrig kommer att möta väljarna med budskapet att återställa skattesänkningar som har genomförts . Vi kristdemokrater vill utöka jobbskatteavdraget till att även omfatta de pensionärer som har haft inkomster under det år de fyllt . Låt mig nu gå över till förutsättningarna för den ideella sektorn. Någon har hört detta i kammaren förr, men låt mig återkomma till ett för och många inom alliansen kärt ämne. Ett vitalt civilt samhälle är av största vikt för en levande demokrati, för ett mänskligt samhälle och för att skapa social tillit och sammanhållning, för det vi kristdemokrater kallar samhällsgemenskap. Därför måste stat och kommun i första hand främja och stödja, men definitivt inte ta över, det engagemang som finns i olika medborgarsammanslutningar. Det civila samhället utgörs av naturliga gemenskaper som familjer, släkt, grannskap, intresseföreningar såsom idrotts- och fackföreningsrörelsen, hjälporganisationer och trossamfund. För att stärka den ideella sektorn och främja människors ansvarstagande för varandra har vi kristdemokrater envetet, påstridigt och uthålligt verkat för att , i likhet med nästan alla andra industrialiserade länder, ska införa ett skatteavdrag för gåvor till ideella organisationer i vårt land. Ytterst handlar detta om att statsmakterna genom skattesystemet uppmuntrar, sanktionerar och gör det förebildligt att stödja föreningsliv, välgörenhet och ideella insatser genom frivilliga gåvor. Det är nu hög tid att regeringen agerar och lever upp till sitt vallöfte att förbättra villkoren för den ideella sektorn samt att stärka det civila samhället. Att införa ett avdrag för gåvor till ideella organisationer vore ett viktigt steg i förverkligandet av en sådan ambition. är dessutom nästan helt ensamt inom EU och västvärlden om att inte ha avdragsrätt för gåvor. Detta trista faktum gör frågan ännu mer angelägen. Avdrag för ideella gåvor skulle underlätta byggandet av ett varmare och mer omtänksamt samhälle. Om ska få en växande ideell sektor, herr talman, måste det skapas möjligheter för ett ökat engagemang och ett ökat givande. Vi har kommit klart längre än när jag stod här i talarstolen och efterlyste just detta i förra vårens inkomstskattedebatt. Alliansmajoriteten i skatteutskottet kan nämligen i årets betänkande peka på som det datum då utredningen ska slutredovisas. För mig, för många kristdemokrater och för många i alliansen är ett spännande och viktigt datum. Den ekonomiska kris som drabbat har också drabbat de utsatta organisationer som är helt beroende av ideellt stöd och finansiering. I medierna har vi i början av kunnat läsa om hur idrotts- och kulturlivet drabbats när Sparbanksstiftelserna genom oförsiktig belåning av sina aktier, vill jag lägga till inte längre kommer att kunna ge större bidrag till den ideella sektorn . Sedan Sparbanksstiftelserna skapades genom bildandet av har delats ut till bland annat den ideella sektorn. Ingen vet hur alla dessa ungdomssatsningar, inte minst inom föreningslivet, kulturen, idrotten och trossamfunden, ska kunna kompenseras ekonomiskt framöver. Detta visar vikten av att inte vara beroende av några få välgörenhetsgivare eller , utan man bör ge breda grupper av befolkningen ett ökat incitament att stödja den ideella sektorn. Jag ska avsluta med att ta upp några nordiska exempel. I till exempel har man ett system som tillåter att medborgare gör avdrag för gåvor till olika typer av ideella föreningar och kyrkor. I ges möjlighet för enskilda personer att göra avdrag för gåvor till frivilligorganisationer upp till ett takbelopp. I har Frivilligorganisationernas insamlingsråd föreslagit att ideella gåvor och bidrag till deras konton görs avdragsgilla i privatpersoners och företags självdeklarationer. Vi kristdemokrater och hävdar att staten inte ska detaljstyra föreningslivet, hjälporganisationer, fackföreningar, kyrkor och samfund. Uppgiften för staten är att sätta upp spelregler och ramar som gynnar den ideella sektorns utveckling. Den uppgiften är angelägen nog. Det är beklagligt att är ett av få länder i den europeiska unionen där det inte finns något skatteavdrag för ideella gåvor. Vi kristdemokrater och övriga allianspartier, , och liberalerna, tänker ändra på detta under innevarande mandatperiod. Socialdemokraterna, är välkomna med på vagnen. 151 () replik: I sitt anförande säger att högavlönade ska betala mer i skatt än högavlönade. Jag förstår att det var en felsägning. Det kanske ska vara så att högavlönade ska betala mer i skatt än lågavlönade. Eller det kanske är så att lågavlönade ska betala mer än högavlönade. Vad vet jag? Jag kan i alla fall säga att när ni lämnar er budget ställer jag en fråga till . Jag vill ha reda på två saker. Hur ser förändringarna i den ekonomiska situationen ut i olika inkomstgrupper, det som vi kallar deciler i det här huset? Då får jag ett svar som gäller decil 1 till decil 10. Sedan frågar jag hur den här förändringen fördelar sig på kvinnor respektive män, och då får jag svar på det också. Tyvärr har jag inte med mig det diagram som jag brukar göra utifrån RUT:s analys, men där brukar man klart och tydligt se att de högre decilerna, 8, 9 och 10, får ett bättre ekonomiskt utfall av era förslag samt att det i första hand gäller männen. Det framstår väldigt klart och tydligt. Det säger jag mot bakgrund av de diskussioner som har varit här i det här ärendet. Jag begärde inte replik tidigare för att delta i den diskussionen. Jag har några frågor till . Varför vill ni straffbeskatta frivilligarbetare? Instämmer i det som sade förut om att finansiera jobbskatteavdraget och införa avdragsrätt för gåvor till ideella föreningar? 152 () replik: Först vill jag ha en sak förd till protokollet, och jag tror att det blir rätt då. Om jag har sagt att högavlönade ska betala mer i skatt än högavlönade blev det fel. Det måste vara att högavlönade ska betala mer än lågavlönade. Så står det i alla fall i mitt manus. Jag ber om ursäkt för denna felläsning, men jag är övertygad om att förstod vad som var andemeningen. Sedan får jag nog be repetera frågorna. Jag tyckte inte att jag riktigt kunde följa med i vad detta med straffbeskattning, frivilligarbete och det som nämndes av handlade om. Det nådde inte riktigt fram till mig. Låt mig ändå kommentera det som sades tidigare här om rättvisa. Rättvisa är ett begrepp som används väldigt lätt av båda de politiska sidorna, och inte minst från vänstersidan, som ett självklart, väldefinierat begrepp. Men frågan är om man kan säga vad som är den totala rättvisan. Det är lätt att vi inom politiken använder oss av begrepp som är vaga. Det är i alla fall uppenbart att högavlönade generellt sett betalar mer i skatt än lågavlönade, både i kronor och i procent. Det tycker vi är rättvist och rimligt. Men det innebär inte att vi har utgångspunkten att vi som lagstiftare kan äga människors löner, utan vi måste visa stor varsamhet och också finna en rättskänsla hos medborgarna att beskattningen är rimlig och att vi inte agerar på ett konfiskatoriskt sätt. 153 () replik: Jag ska upprepa min fråga till . Delar uppfattning att vi inte behöver göra några förändringar i regelsystemet för att förhindra att frivilligarbetare straffbeskattas, vilket de gör sedan vi har ökat gränsen för övriga avdrag från till ? sade att det inte var aktuellt att göra några förändringar därför att man inte är beredd att ta det skattebortfallet på grund av att det är pengar som behövs för att finansiera jobbskatteavdraget. 154 () replik: Då förstår jag frågan bättre. När man gör förenklingar och schabloniseringar för att kunna få ett system som blir mer lätthanterligt för skattemyndigheterna kan grupper komma i kläm. Jag kan säga att vi har aktualiserat denna fråga på , och det är inte det lättaste att hitta en lösning. Under rådande villkor och förutsättningar instämmer vi kristdemokrater i vad sade från och alliansens sida här att vi inte har hittat några framkomliga vägar. Jag vänder mig mot språkbruket från sida att detta skulle vara en straffbeskattning och att det skulle vara riktat speciellt mot vissa grupper inom frivilligorganisationerna. Det är inte dess syfte, det är inte dess ändamål, och det är inte motivet till att man har gjort den här typen av förenkling och schablonisering inom skattesystemet. Men visst vill och använda beteckningen straffbeskattning för något som aldrig varit vårt syfte att vara det står det er fritt att säga så. Det är ju ett fritt land. Men det har aldrig varit vår intention att det ska vara en straffbeskattning. Vi får se om vi kan lösa detta på något annat sätt, men som har sagt är inte förändringar vad gäller att sänka denna gräns från 5 000 aktuella för stunden, definitivt inte. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 19 § Allmänna motioner om punktskatter, tullfrågor och införsel Föredrogs skatteutskottets betänkande 2008/09:SkU26 Allmänna motioner om punktskatter, tullfrågor och införsel. 155 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag ska möjligen säga att när vi har tittat på dagens ärenden ser vi att det nu hänger på håret om vi hinner fram till med de ärenden som kvarstår eller om en del kommer att bli överskjutande till . 156 (): Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till reservation nr 6. Självklart står vi socialdemokrater bakom våra andra reservationer också, men för tids vinnande i kammaren yrkar jag endast bifall till reservation nr 6. Vi ska nu debattera ett motionsbetänkande angående punktskatter. Det har kanske inte riktigt samma bärkraft på statens totala ekonomi som föregående ärende hade, och jag hoppas att man blir lite mer saklig och sanningsenlig i debatten än vad man var i den förra från den borgerliga sidan. Jag tycker att man gick lite längre än vad som är brukligt i denna kammare. Punktskatterna använder vi oss av för att styra vissa beteenden. Framför allt på energi-, klimat- och miljösidan har vi använt dem för att gå från en miljöstörande verksamhet till ett bättre miljötänkande och bättre sätt att göra saker och ting på. Det har ju fått en stor påverkan på vår totala miljöpolitik, och vi ligger långt framme. Vi har också ett annat exempel, och det är alkoholskatten, där syftet är att begränsa drickandet och främja en god folkhälsa. Effekterna av punktskatterna blir också störst när människor uppfattar den skattebelagda varan som umbärlig och lätt kan ersätta den med något annat, till exempel att åka kollektivt i stället för att ta bilen där de alternativen finns och är lättillgängliga. Punktskatter är också ett instrument som bör kombineras med andra åtgärder som också är till för att uppnå de bakomliggande målen. När vi diskuterade punktskatterna var det ganska oklart var den borgerliga majoriteten stod i de här frågorna. Jag utgår från att en del frågetecken har rätats ut nu när propositionerna om energi och klimat med mera har lagts på bord. Tyvärr var det i går, så jag tror inte att vi är så väldigt många som har hunnit läsa de här ganska digra och omfattande propositionerna. Men, herr talman, jag skulle vilja framföra en viss kritik. Det är en konstig ordning vi har där presskonferenser på utförs innan vi här i får ta del av förslagen. Pressmeddelanden skrivs där man medvetet utestänger kritiskt granskande då det inte finns något grundmaterial att tillgå. Vi socialdemokrater vill ha fört till protokollet att talmannen bör ta upp detta med regeringen och att en proposition i den stund som den presenteras också ska överlämnas till för behandling. Detta förfarande visar på en dålig respekt för . Det är trots allt vi som ska fatta besluten och inte regeringen. Det är ju regeringen som ska genomföra dem sedan. Jag kan konstatera att vi numera är helt överens om att det är ett bra sätt att använda sig av skatteinstrumentet för att uppnå en miljöpositiv utveckling i . Den svenska politiken har varit lyckosam. Vi har kunnat visa att det går att ha en kraftfull energi- och miljöpolitik och ändå ha en bra ekonomisk utveckling. Genom att använda både piska och morot har vi en bra utveckling på detta område, och ligger långt framme när det gäller effektiva åtgärder. Vi socialdemokrater har i Klimatberedningen tydliggjort vårt förhållningssätt till klimat- och miljöpolitiken och de skatte- och avdragsfrågor som är kopplade till denna. Jag tänker inte fördjupa mig i de här frågorna, utan vi återkommer i de motioner som kommer att skrivas med anledning av inkomna propositioner. Jag vill dock göra kammare uppmärksam på det särskilda yttrande som vi från oppositionen har lämnat vad gäller beskattningen av alternativa drivmedel. Vi vill att regeringen presenterar en lösning på vilken skatt som ska gälla för så kallad syntetisk diesel. Regeringen har möjlighet att medge skattenedsättning av energi- och koldioxidskatter på den typen av bränsle. Den skattelättnad som berörde några företag som jobbar med utveckling av bränsle som framställs på syntetisk väg togs i stället bort . hänvisar man till att frågan bereds i . har de här företagen naturligtvis fått se en minskad försäljning eftersom bränslet har blivit relativt mycket dyrare. Det hade väl varit mer logiskt om man hade gjort tvärtom och tittat på frågan och sedan gjort eventuella justeringar för att se om detta gav någon effekt eller inte. Om man från den borgerliga sidan verkligen menar allvar med att satsa på utveckling av alternativa bränslen borde man vara mer rädd om de företag som jobbar och har lyckats väl med att komma fram med alternativ. Det finns ett stort intresse även från andra länder för den här tekniken, och det vore synd om företag flyttade utomlands på grund av det här sjabblet från . Med de orden, herr talman, vill jag tacka för ordet, och jag yrkar som sagt bifall till reservation nr 6. 157 (): ser skatterna som ett viktigt styrmedel i klimat- och miljöomställningen, naturligtvis vid sidan av andra styrmedel. Alla vittnar om betydelsen av koldioxidskatter, och jag tror att de har haft betydelse sedan de infördes i . Vi i det rödgröna laget påbörjade också under förra mandatperioden en skatteväxling som vi vet har haft betydelse också i miljöomställningen. Det var ca som växlades . Regeringen har kommit med en klimatproposition, och man får väl säga att i varje fall några av de frågor som vi har tagit upp trots allt finns med. Det gäller höjd dieselskatt och en växling mot sänkt fordonsskatt. Man vill koldioxidrelatera fordonsskatten ytterligare. Jag vet att det går att göra det här i ännu högre grad. Man kan skruva ännu mer inom ramen för fordonsskatten. Man vill nu se över förmånsbeskattningen och även koldioxidrelatera den. Det är någonting som vi har fört fram tidigare. Man ifrågasätter lite på vilket sätt vi tar ut koldioxidskatt . Man säger att den ska höjas. Man ifrågasätter också den nedsättning som basindustrin har. Jag tycker bara att vi nog ska vara väldigt försiktiga när vi ser över och ändrar den nedsättningen. Vi måste också komma ihåg att den industristruktur vi har i det här landet kanske inte ser riktigt likadan ut som i andra länder. Men naturligtvis måste vi använda koldioxidskatteinstrumentet så bra som möjligt för jobben och för miljön. Det var mycket som inte var med i klimatpropositionen, men en sak som faller inom vårt område var införandet av en kilometerskatt. Den här skatten har diskuterats mycket, men det som ligger på pluskontot och som är väldigt viktigt är att vi i varje fall skulle kunna tillskapa en konkurrensneutralitet mellan svenska åkerier och utländska åkare. Vi brukar ju alltid höra att vi inte ska ge våra svenska företag och företagare sämre villkor än vad andra har, men det här tror jag är någonting som verkligen skulle kunna välkomnas. Vi i det rödgröna laget är väldigt medvetna om att vi i en sådan utformning måste ta hänsyn till de speciella villkor som skogsnäringen är i behov av, men vi tror att det här vore en viktig reform inom transportsektorn. Det här betänkandet innehåller också alkoholrelaterade frågor, nämligen alkoholskattefrågor, och en viss diskussion om de indikativa nivåerna för införsel. Tyvärr får jag säga att vi väl fick rätt, vi som i början eller mitten av 90-talet befarade att införselnivåerna skulle stiga kraftigt i och med vårt EU-medlemskap. Vi fick ju undantag i . Vi höjde nivåerna successivt. Som det ser ut kan vi väl säga att det i princip inte finns några nivåer. Det är fritt fram att ta in de mängder man vill ha. Det här tycker jag är mycket tråkigt. Jag vet att det finns en reservation från i den här frågan om att ensidigt skulle gå tillbaka till tidigare införselnivåer. Från sida kan vi stödja detta i sak, men vi tror att det är bättre att tillsammans med andra länder jobbar för att få det här att bli en folkhälsofråga och på det sättet försöker ändra nivåerna för införsel. Det finns en reservation här också, reservation 11, som tar upp behovet av att vi försöker minska försäljningen av alkoläsk och söt cider. Det är en inkörsport för ungdomar, kanske ofta tyvärr unga kvinnor, som på det sättet bekantar sig med alkoholen. Vi tycker att vi måste kunna införa en högre skatt på alkoläsk för att det inte ska vara lika intressant att berusa sig med alkoläsk. Vi tycker inte att det ska vara intressant att berusa sig med någonting. Med detta vill jag yrka bifall till reservation 6, som tar upp frågan om kilometerskatt. 158 (): Så kom den då till slut i går! Vi hade väntat , ungefär, på vad som skulle vara regeringens svar på en av vår tids mest akuta frågor. Och, ja, jag talar förstås om regeringens klimatproposition. Och, ja, jag vet att det egentligen inte är den vi ska tala om. Men jag vill bara säga det till regeringspartiernas representanter, som är här , att om det skulle vara så att ni, när ni läser den här propositionen, känner hur det liksom börjar hetta lite grann i kinderna när ni ser hur mycket som behöver göras och hur lite som görs, då ska ni veta att vi från och oppositionen har varit väldigt förutseende.