prot · GX0938 · 2009-11-26 00:00:00 — Men vad värre är börjar allt fler fiskarter försvinna. Den förr så vanliga abborren är en sällsynthet. och id som förr fanns i enorma stim är helt borta. Det är bara ett axplock av vad som har hänt runt om i där vi i min familj i flera generationer haft vår utkomst av fiske. Ju längre ut i skärgården man kommer, desto värre blir problemet. De enda arter som visar en någorlunda positiv utveckling är strömming och torsk. Det är inte bara under ytan det händer saker. Fågellivet som förr i våra utskärgårdar var så oerhört rikt har gått ett dramatiskt öde till mötes. Ejdern som har varit så vanligt förekommande med mängder av ungar är nästan helt borta. har jag inte sett en enda fågelunge i Stockholms utskärgårdar där jag håller till. Det är mycket tragiskt. sätts stora insatser in för att om möjligt komma till rätta med problemet. Vi får verkligen hoppas att det inte är . Vi har länge misshandlat våra hav. Det kommer att ta att reparera havet. Jag håller fullständigt med vad gäller fiske i tredjeland. Det är inte bra; här måste en ändring till. För att fisket ska kunna överleva och för att en föryngring ska kunna ske i fiskarkåren måste det vara en långsiktighet i planeringen och inte som att regler ändras år . Regelverket måste förändras och onödiga regler tas bort. Det finns över 400 regler inom verksamhetsområde som ingen människa över huvud taget har en aning om existerar. Ett generationsskifte inom olika fisken måste bli en självklarhet. Låt också fisket vara med och styra fiskeinriktningen när riktlinjer dras upp. (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. 11 § Statsministerns frågestund 37 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag hälsar statsministern välkommen till dagens frågestund. 38 (): Svensk fordonsindustri, dess kunnande och dess kompetenta personal betyder oerhört mycket, inte bara för underleverantörerna inom bilindustrin utan också för övrig industri och stora delar av svensk tjänstesektor. är betydelsefullt, inte bara för utan också för stora delar av svensk industri. står tusentals jobb på spel. Tusentals löntagare behöver se att deras regering är aktiv och försöker hitta lösningar precis som alla andra regeringar med bilindustrier i sina länder. Jag tror på svensk industri och på att den verkligen hör till framtidens moderna, viktiga, tillväxtskapande jobb. Att sätta jobben först förutsätter att man också satsar på att utveckla svensk industri. har vi fått höra vad regeringen inte vill göra. Man vill inte använda fordonspaket. Man vill inte utveckla branschprogram. Man vill inte inrätta skrotningspremier. Man vill inte utveckla utbildningsinsatserna i industrin. Jag tror inte att det bara är jag som vill veta vad regeringen vill göra för att utveckla svensk industri. 39 Statsminister (): Vi har riktat in oss på människorna. Det bör man göra. Vi har ansvar för det. Vi har byggt ut utbildningssystem. Vi har byggt ut möjligheterna till omställning i ett som går igenom en mycket svår kris. När vi summerar från det att vi lade budgeten fram till nu är det en utbyggnad med över 180 000 heltidsplatser i utbildning och i omställningsstöd. Det finns i hela . det finns inte minst i . Så fungerar den svenska modellen för mig. Det är ett stöd för att kunna komma vidare i livet, till utbildning, till ett annat arbete. Så mötte vi varslen på . Så ska vi naturligtvis vara beredda att möta en svår situation, om den uppstår, kring . Det är vårt svar. Vi är inte beredda att äga . Jag vet inte vad oppositionens svar är. Det låter som om det finns en helt annan agenda och helt andra åtgärder. Ni får presentera dem. Jag tror mycket på den här inriktningen: Ge omställningsstöd, stöd människorna i en svår process, men köp inte upp bilföretag med välfärdens pengar. 40 (): fick vi ännu fler exempel på vad regeringen inte vill göra och vi fick några exempel på utbildningsinsatser som är färre för vuxna än vad de var under högkonjunkturen. Vi fick också exempel på regeringens politik som har lett till att halkar efter och till att arbetslösheten är högre i än i och genomsnittligt i EU. Om man verkligen inte vill sätta skattesänkningarna först, utan sätta jobben först, om man verkligen ser och förstår och har intresse för att svensk industri är oerhört hårt drabbad, att 3 500 Saabanställda och minst lika många i underleverantörsledet drabbas, måste man inse att det är det som står på spel . Om de jobben försvinner, , innebär det i ökade utgifter och förlorade intäkter. Det är inte bara skattebetalarnas pengar. Det handlar också om de löntagare som behöver se att det inte bara är tal och passiva insatser och gamla åtgärder, sådant som bara har lett till färre jobb i . Om man vill sätta jobben först kan man inte köra fast i den gamla misslyckade politiken. Min fråga är vad regeringen är beredd att göra för att utveckla svensk industri inte vad den inte vill göra. 41 Statsminister (): Jag hoppas att åhörarna lägger på minnet att , precis som brukar göra, satsar på att svensk ekonomi är sämst i hela . Det är deras besked till väljarna. När vi närmar oss valdagen ska vi se vem som har rätt. Jag hävdar att är väl rustat och kommer bättre ut än många andra länder i . När vi kommer till ska vi jämföra våra verklighetsbilder. Jag redogjorde för att vi bygger ut det som jag tycker är vårt ansvar. Det är 30 000 fler praktikplatser och 18 300 fler platser i yrkesvux och komvux. Det är 37 200 fler jobb i jobb- och utvecklingsgarantin. Det är 54 000 fler i jobbgarantin för unga. Det är 10 000 fler platser på universitet och högskola. Det är 4 500 fler platser i . Det är åtgärder som hävdar inte existerar. Det är klart att de gör. Det är ett verkningsfullt instrument till stöd. Vi tror inte på att använda välfärdens pengar till industri- och subventionspolitik. Man räddar inte jobb och bilföretag med konstgjord andning. Det har vi testat i den svenska historien. Det räddar inte jobb. Det gör slut på skattebetalarnas pengar. Det gör att resurserna inte räcker till skola och sjukvård. 42 (): Jag har försökt att komma i diskussion med några av företrädare, framför allt från . I går försökte jag få diskutera med statssekreterare i P1-morgon, men hans villkor för att vara med var att vi inte skulle diskutera, utan intervjuas var för sig. I morse var jag inbjuden till SVT Morgon. De ringde och beklagade att hade satt som villkor för att komma att jag inte dök upp. När väl är där säger hon: Det här förtjänar ingen politisk debatt. Hon menar då och den industrikris som , och hela , går igenom. Jag menar att det inte förtjänar någon politisk pajkastning, men det förtjänar banne mig ett samtal. Det här är allvarligt. Att liknöjt tala om att man har satsat lite grann på utbildning så att man nästan når upp till de siffror som var under högkonjunkturen duger inte, . Vi behöver samla oss . Vi behöver göra något för att rädda jobben. Vi behöver göra något för . 43 Statsminister (): Inledningsvis kan jag säga att jag hade informationen att skulle vara här . Jag kom ändå. Jag är beredd att ta diskussionen också i sakfrågorna. Jag vet ännu inte vad påståendet att man vill rädda jobb innehåller från vänstersidan. Vem vill inte rädda jobb? Berätta hur det går till. Min bild är att om man ska överleva i en bilbransch och fordonsindustri med överkapacitet i och världen får man vara kostnadseffektiv och konkurrenskraftig. Det avgör vi inte i riksdag. Det tror inte jag. Om någon på vänstersidan tror det får ni tala om att ni gör det och beskriva vilka åtgärder ni i så fall är beredda att sätta in. Jag tror på en svensk modell med stöd till omställning. Satsa på människorna, satsa på deras utbildning, på deras kompletteringsutbildningsmöjligheter och på deras möjligheter att komma vidare på arbetsmarknaden. Många tusen varslades på . Då lät det likadant: handlar det om jobben. var jag på den arbetsförmedling som har hand om detta i . är det 700 kvar. av dem som varslades på har kommit vidare i utbildning och annat arbete. Vi måste tro på vår svenska modell med stöd till omställning. 44 (): Jag är glad att har det här instrumentet där vi kan ställa statsministern till svars. kan inte statsministern smita eller ställa krav på att han ska delta när jag inte är med, så som näringsministern och statssekreteraren på har gjort. Jag är intresserad av att man också kan diskutera. Jag har föreslagit att man ska samla alla som är berörda , fackklubbar, företagsledning, de som har varit intresserade av att gå in i under processen och kanske också den politiska oppositionen för att diskutera hur man skulle kunna samla sig kring grepp för att rädda inte bara och de arbetstillfällen som riskerar att gå förlorade där utan alla arbetstillfällen över hela landet som hotas i underleverantörsindustrier och som innebär en industriell kris som kommer att påverka även de företag som lever kvar. Men det är inte statsministern eller hans företrädare på beredda att göra. Jag tycker att det är sorgligt. 45 Statsminister (): Jag får intrycket att ni tror att man löser detta genom att ha sammanträden. Vi har utsett samordningsmän. Vi har samlat och varit på plats och diskuterat med berörda parter. Vi har gått igenom de stödåtgärder vi sätter in. Vi har dessutom historiska satsningar på infrastruktur, forskning och utveckling som har gjorts av denna alliansregering. Återigen: Vad är det ni föreslår som vi saknar? Var är era stora satsningar i era budgetalternativ som underbygger dessa påståenden om allt som ni ska rädda? Jag har inte sett något av det. De enorma satsningar som underbygger era beskrivningar finns inte i era budgetalternativ. Det är snarare så att ni försöker falsifiera att åtgärder som vi vidtar inte existerar. De är omfattande, och de bygger på volymåtgärder med olika inriktning till stöd för människor att kunna komma vidare. Om det är så att ni i grund och botten till slut ändå tycker att vi ska äga detta företag vill jag påpeka att det ägs av . Det är ett amerikanskt bilföretag. Jag anser inte att det är en kärnuppgift att med svenska skattepengar försvara amerikanska bilföretag. Jag vet inte om har en annan uppfattning. 46 (): Jag tänkte trots allt försöka mig på ett annat ämne. Det är nu kvar till klimatmötet i och förhandlingar, utspel och rykten pågår för fullt. Många ställer stora förväntningar på ett politiskt ledarskap. Det är svårt att bedöma det läge som vi nu har. Statsministern ger inte heller alltid så uppmuntrande signaler. Vi fick ett negativt besked efter diskussionerna i när kommenterade dem med att det nog inte var möjligt att uppnå ett bindande avtal eftersom säger nej. En annan bekymmersam signal fick vi när det plötsligt stod klart att förhandlingar hade skett mellan , och om att ha ett nytt möte och därmed skjuta upp frågan om ett bindande avtal. Jag har två frågor. Stämmer det att regeringen har övergett målet om att få till stånd ett bindande klimatavtal i ? Min andra fråga är: Finns det ett gemensamt förhandlingsupplägg där alla EU:s medlemsländer är med? 47 Statsminister (): Vad försöker vi åstadkomma i ? Det är ett globalt svar på klimathotet. Kyotokretsen byggde på att en grupp av länder, som tillsammans täcker av utsläppen, ville minska sina utsläpp och slöt ett avtal. försöker vi få ett globalt svar där alla ska vara med. Det gör att vi möter många länder som inte vill binda detta legalt inom ramen för ett internationellt bindande avtal, bland andra , men det finns fler. Det har inte varit den svenska positionen eller EU:s position. Men om vi nu ska få ett globalt svar har även de andra en röst, och de har denna synpunkt. Det gör att vi försöker få ett avtal som ska vara så pass bindande mellan oss att det också är någonting som länderna sedan följer, även om det kommer att ta därefter att få det med legal verkan, bland annat genom den amerikanska senaten. Det är uppenbart för alla att vi där har en försening. Finns det inför detta ett EU-mandat? Ja, det antogs på toppmötet ett särskilt EU-mandat om både finansiering och de åtaganden som vi är beredda att göra förutsatt att det blir jämförbara åtaganden från andra utvecklade delar av världen. 48 (): Jag känner till att det finns ett upplägg från början. Men den andra frågan berodde på att det i alla fall från utsidan tycks som om förhandlar lite vid sidan av. Eller gör man det på uppdrag av ordförandelandet ? Hur är detta synkroniserat? Det känns lite grann som om olika länder frifräser med egna förhandlingar. Jag trodde att det var ordförandelandet som skulle förhandla för EU-ländernas räkning. Jag skulle därför vilja ha ett lite mer klargörande besked i den frågan. Beträffande den första frågan säger statsministern att vi ska försöka få ett så starkt avtal som möjligt. Men frågan är om det ska bli ett bindande avtal. Det är förhandlingstekniskt en rätt så viktig och central fråga. Är det fortfarande den linje som den driver och försöker få igenom i ? 49 Statsminister (): EU:s linje är att vi ska ha ett bindande avtal. EU står ensamt för av de globala växthusgasutsläppen. Det gör att vi inte ensamma kan lösa detta hot mot mänskligheten. Vi har ett samordnat och tydligt eget mandat, vi har reduktionsmål på 20 procents minskningar , och vi har sagt att vi är beredda att ta vår del av finansieringsansvaret när det gäller både tidiga anpassningsåtgärder och investeringsstöd för att minska utsläpp i andra delar av världen. Vad är skillnaden mellan och ? är ordförande i . är ordförande för , det vill säga de 192 ländernas process att försöka nå fram till ett avtal i . Det gör att den danske statsministern har fått lyssna även på de intressenter som är utanför . Där är det många som har invändningar mot ett legalt bindande avtal, trots att EU tycker annorlunda. Tydligast gäller det , men jag har mött liknande reaktioner i . Vi vet att har likartade synpunkter. Då har man tänkt sig att i brist på att kunna åstadkomma det bästa kan vi ändå inte acceptera att vi inte får någon typ av avtal som leder framåt. Det är det som har försökt ge uttryck för. 50 (): Jag vill anknyta till fråga om klimatmötet och ställa en fråga om framtidens persontransporter och då särskilt höghastighetståg som en konkurrent till inrikesflyget. När jag ser statsministern erinrar jag mig att vi åkte tunnelbana och Roslagsbana gemensamt , och statsministern var lätt att känna igen på sin neddragna keps. Det var tider det. vill jag ställa en fråga om hur man ska kunna minska flygets utsläpp. vet vi att av all produktion av olja i förädlad form går till flygbränsle. Det är väldigt mycket per flygpassagerare även om det är lite jämfört med det som vi använder till bilar. Elektriska tåg går väldigt fort; man kan köra dem i eller mer, och de blir då en stark konkurrent. Jag vill fråga statsministern följande: När och på vilka sträckor kan vi av klimatskäl inom överskådlig tid vänta oss att få se höghastighetståg i ? 51 Statsminister (): Först och främst är flyget mycket viktigt i klimatpolitiken. Det står för stora utsläpp. Vi har föreslagit att det ska föras in i utsläppshandeln i för att på det viset sätta tryck på en minskad flygbränsleanvändning. Det har även kommit fram rapporter, bland annat enligt medierna , om att man jobbar med att hitta alternativa bränslen som också kan användas för flygtransporter. Det tror jag är mycket viktigt. När det gäller infrastruktur har vi gjort såväl historiska satsningar på löpande underhåll som en närtidssatsning där vi tog alla de planer som var redo att sättas i verket för att finansieras som en del av våra krisåtgärder och som just nu genomförs på olika håll i och omfattar ökningar av ramnivån för tiden . Vi har bett att få en återrapportering om vad detta kan tänkas täcka. Vi har ännu inte fått någon fullständig sådan. Men jag vill inte antyda att jag är säker på att detta ofta omhuldade projekt som handlar om höghastighetståg ryms därför att det är ett mycket kostnadskrävande projekt. Det har varit viktigt att faktiskt höja nivån på underhållet som har varit eftersatt i landet och att över hela landet få fram täckande investeringar. Sedan får vi se vad det finns kvar för idéer om höghastighetståg. 52 (): Unga människor i har väldigt svårt att få fotfäste på den svenska arbetsmarknaden. Unga människor har i gengäld både drivkraft, kunskap och många drömmar. Men månader och ibland år av arbetslöshet leder till psykisk ohälsa och till större svårigheter att ta sig in på arbetsmarknaden. Ofullständiga betyg, en diskriminerande arbetsrättslagstiftning och höga ingångslöner skapar enorma trösklar för unga människor när de ska ta sig in på arbetsmarknaden. har lagt fram förslag om lärlingslöner och avstampsjobb som innebär att man faktiskt får ett jobb men med lite lägre lön. Enligt en opinionsundersökning av Novus Opinion tycker nio av tio ungdomar att detta är en sjyst grej för att faktiskt få in en fot på arbetsmarknaden. Min fråga till statsministern är vilka åtgärder regeringen vidtar för att skapa jobb just till unga för att bryta den långsiktiga trend som har varit både under socialdemokratiska regeringar och under denna regering. 53 Statsminister (): Först och främst har vi ungefär 1,2 miljoner ungdomar i åldern . Ungefär 150 000 av dem är enbart öppet arbetslösa. Vi ska notera att vi just nu har historiskt höga tal när det gäller antalet 19-åringar, vilket gör att vi har ett stort utflöde som bygger på dessa höga siffror. Ett grundläggande problem har varit att den svenska skolan inte har haft tillräckligt bra kvalitet. Vi har fortsatt en för stor andel av varje årskull som faktiskt inte går ut med godkända betyg. Då är det svårt att klara sig på en krävande arbetsmarknad. Vi har som regering sänkt kostnaden för att anställa någon som är . Vi har faktiskt halverat arbetsgivaravgiften för att anställa någon som är . Vi har också förstärkt insatserna för att få bättre kvalitet både i grundläggande utbildning och i högskole- och universitetssystemet, vilket vi tror är långsiktigt rätt sätt att möta detta. Jag ska gärna diskutera med vad som är framtida kloka avvägningar när det gäller detta i olika sammanhang när vi närmar oss nästa val. Vi har lagt en grund, givet att det i varje lågkonjunktur som vi nu upplever oftast blir svårt för ungdomar. Dock ska sägas en sak om . Vi har avvikande korta arbetslöshetsperioder för unga människor. Det skiljer oss från många andra EU-länder. Gemensam nordisk röst i internationella sammanhang 54 HANS (): avslutas det svenska ordförandeskapet inom EU. Lissabonfördraget har antagits i alla 27 medlemsstater, och det har gått att samla gemensamt stöd bakom de kommande årens EU-ledare. Bra jobbat, statsministern! väntar klimatmötet i . I det något mindre har haft ordförandeansvar både i och i . Ett litet land kan göra mycket. Men kanske kan mer göras , och då inom ramen för det nordiska, fem länder med en delad värdegemenskap. I debatten har det förekommit förslag om närmare band. Låt oss bortse från tanken på en gemensam monarki, även om det finns en drottning tillgänglig. Men skulle kunna uppträda som en röst vid exempelvis G20-möten eller i andra stora sammanhang. Nog är väl vi en röst värd att lyssna på? 55 Statsminister (): Vi kan konstatera att de fem nordiska ekonomierna tillsammans är en mycket stor del av världsekonomin. Vi är betydelsefulla. Den kris vi just har genomgått har dessutom varit av stort intresse världen över därför att det varit stor oro kring . Mycket av diskussionerna har handlat om hur de finansiella marknaderna och förutsättningarna ser ut i vår absoluta närhet. Det har vi haft som en synpunkt när man i G20 som är det format som världen just nu har valt för att föra dessa samtal för dessa samtal utan representation från något av de nordisk-baltiska länderna. har det varit annorlunda det här halvåret. Men det är bara i kraft av det svenska EU-ordförandeskapet som jag och har kunnat vara närvarande under förhandlingar under den här hösten. Vad vore enklare än att säga till riksdag att vi tycker att det ska finnas fler nordiska eller till och med svenska röster i de här sammanhangen? Men jag ska också ärligt rapportera att diskussioner som förs runt om i världen inte gäller om vi ska ha fler europeiska stolar och röster utan hur vi ska få dem att bli färre. Vi får hålla emot dem som tycker att vi ska ha mindre representation av europeiska länder och omfördela det till andra delar av världen. Diskussionen lär fortsätta, men självklart behöver vi få vår röst hörd. 56 (): Min fråga till statsministern gäller infrastruktur och kommunikationer. Vi är medvetna om att olika delar av landet har klart olika förutsättningar när det gäller att stå i förbindelse med omvärlden. Bilden är ofta att problemen finns i norra och i norra inland. Det är delvis en riktig iakttagelse. Men det finns undantag även där. är ett glädjande sådant. De bekymmer som finns i inland finns tyvärr på fler håll i landet. Det som inte alltid framgår när man talar om kommunikationer och infrastruktur är att det finns avsevärda bekymmer i sydöstra och i län där jag bor. Rikstrafiken har skapat en datamodell där varje kommuns förutsättningar mäts. I tidningen redovisades en Sverigekarta där stora delar av län klassades som svårtillgängliga kommuner ur kommunikationssynpunkt. Min fråga till statsministern är: På vilket sätt kan regeringen genom en tydlig prioritering av satsningar i infrastrukturbesluten bana väg för ett rundare ? 57 Statsminister (): När vi tillträdde 2006 fanns en lång rad projekt som hade utlovats men som vi inte hittade någon finansiering till. Vi hade ett gigantiskt luftslott att hantera inom infrastrukturen. Till det hade vi åratal av misskött underhållsverksamhet för både vägar och järnvägar. När krisen slog till, som jag tidigare nämnde, bad vi att få fram underlag för en särskild närtidssatsning. Det har också gjorts i en del andra europeiska länder. Man ber helt enkelt olika delar av landet att presentera det som är planfärdigt att börja göra direkt. Den listan var mycket lång. Efter förhandlingar beslutade vi att ge resurser till alltihop. Hela listan har vi nu finansierad. Vi har förhöjt underhållsåtgärder, och det täcker hela . När det gäller de långsiktiga investeringsplanerna till 2021 är det som jag sade i ett tidigare svar. Vi väntar fortsatt på underlaget. Det kommer att leda till både väg- och järnvägssatsningar över hela . Detta har möjliggjorts av att vi gjorde ett nivålyft i infrastruktursatsningarna i vår infrastrukturproposition . Svaret ligger delvis men också delvis i vad vi redan har gjort. Vi har höjt anslagen och tagit undan luftslotten och på det sättet skapat stabilare grund för utveckling över hela . 58 (): har vi kunnat följa regeringens och näringsministerns märkliga turer om det statliga bolaget . Vi har fått motstridiga besked om vilket ansvar har vid en tysk kärnkraftsolycka och olika besked om man ska sälja ut elnätet. Det är för den delen svårt att höra argument för det stora förvärvet av Nuon som innebär 100 miljarder i kolkraft. Man har talat om att investera i förnybart men förvärvat kolkraft. Från statsministern har vi hört att man vill sälja . Finansministern har sagt att en försäljning ligger långt ned på listan. Utbildningsministern har sagt att man borde sälja delar av och bygga kärnkraft medan näringsministern har sagt att man ska bygga förnybart och behålla . Vi har begärt ägardirektiv och en tydlig styrning av det statliga bolaget. Riksdagsmajoriteten har röstat ned oss . Bär inte regeringen något ansvar för den förtroendekris som finns i ? Kan man verkligen karakterisera regeringens politik på detta område som en tydlig ägarpolitik? 59 Statsminister (): är ett företag som har förändrats . Det beskrivs ofta i vår inhemska debatt som att det är ett nationellt företag som verkar i , men det är inte korrekt. Det är ett integrerat europeiskt energiföretag som finns i en lång rad länder och som har vuxit mycket kraftigt .