prot · GW09118 · 2009-05-14 00:00:00 — Sedan måste jag säga, , att jag inte har sett att den så kallade bostadsministern har fungerat som bostadsminister. Jag tycker att det är ett lite märkligt exempel med och . De hade inte möjlighet att bygga miljonprogram , för de hade inte de pengarna. De bygger det de inte kunde bygga då. Vi befinner oss som olika länder i olika ekonomiska utvecklingsfaser. Sådana där jämförelser haltar faktiskt väldigt. Jag skulle vilja att ni från majoritetens sida berättade om det är okej att använda överskotten i de kommunala fastighetsbolagen till att finansiera exempelvis flygplatser. Hur stora utdelningar och avkastningar kan ni acceptera inom ramen för uppfyllandet av kraven från EG som vi tror är så svåra? Jag skulle vilja att ni vågade föra en debatt om vilken bostadsstandard vi ska ha när ni hävdar att de som efterfrågar bostäder ska kunna möta utbudet. Vad innebär det konkret för dem som ska bo i ? Den debatten tycker jag att vi ska föra. Annars kan vi inte komma överens, tror jag. Vi måste ju veta vad innehållet är i de ord som vi använder. 75 () replik: Jag vill bara klargöra min personliga uppfattning. För mig är det inte okej att bostadsbolag går in och finansierar flygplatser. Men om nu kommuns bostadsbolag gör detta och det ryms inom den kommunala kompetensen och de regler som finns för deras bostadsbolag är det deras beslut. Jag kan bara vädja till : Vänd dig till dem och fråga varför de har gjort på detta sätt just i ! Min personliga uppfattning är att det är synnerligen olämpligt. 76 () replik: Det var ju positivt att få höra en personlig uppfattning i frågan! Men vi är ändå här i riksdag för att stifta lagar. Om vi ska förändra villkoren för bostadsmarknaden tycker jag i alla fall att det är väsentligt att veta vad resultatet blir. Vi har ändå någon sorts grund för allmännyttan även om det debatteras mycket vad självkostnadsprincipen egentligen innebär och hur mycket som ryms inom den. Visst, det som sker i ryms kanske inom självkostnadsprincipen, men jag vill att vi ska kunna tala om för våra väljare vad vi står för. Jag vill inte hoppa på ett förslag från regeringen eller från eller så som kanske innebär att av hyresintäkterna kommer att gå till en massa andra saker än till boendet som de här hyresgästerna har. Jag tycker inte att det räcker med bara en uppfattning om att det här är en angelägenhet, utan jag vill ha regler som gör att allmännyttan inte får användas hur som helst. Där har vi kanske olika åsikter om hur långt det kommunala självstyret ska gå, men för mig är det väsentligt att vi från sida har ett regelverk som inte släpper det här fritt att användas hur som helst. Jag vill värna hyresgästerna, och jag tror att det är viktigt om vi ska kunna undvika att få någon form av social housing i att våra kommunala fastighetsbolag, allmännyttan, inom sin verksamhet kan ha utrymme att erbjuda bostäder för människor som inte har de högsta inkomsterna utan som faktiskt har större behov av det som kallade för tak över huvudet. Jag skulle vilja veta vad tak över huvudet innebär. Är det grundnormen för bostadspolitik? 77 () replik: Jag börjar med att säga att ekonomi inte är någon absolut vetenskap, utan det är fråga om teorier där man kan ha olika uppfattningar i motsats till mycket annat inom forskningsvärlden. Därav vill jag komma fram till detta med affärsmässighet. kan fråga tusen personer och få tusen svar på vad som är affärsmässighet. Det kan vara ett avkastningskrav i procent, och sedan kan man lägga till utdelning på det. Man kan ha avkastningskrav utan att ha utdelningskrav. Vilket tidsperspektiv pratar vi om? Det kan vara ett långsiktigt perspektiv i affärsmässigheten, men det kan också vara eller . Det får man ta från fall till fall. Det kan vara ändamål med verksamheterna. Det har diskuterats om det är affärsmässigt att till exempel ett kommunalt bostadsbolag går in och gör insatser för ungdomarna i samhället. Det kan man ha olika uppfattningar om. För mig är det självklart att det ska vara okej att göra detta, likaväl som det ska vara okej för ett kommunalt bostadsbolag att sponsra en idrottsförening. Om detta sammantaget innebär att man minskar förstörelsen och klottret för de här bostadsbolagen finns där en ekonomisk vinst också utöver den sociala vinsten. Jag menar att vi från sida inte kan gå in och forma mål och riktlinjer för detta på ett sådant sätt att bostadsbolagen inte kan hantera det utifrån sin speciella situation. Därför blir det så, , att svaret inte kommer att vara unisont om man frågar flera människor, utan låt oss i stället ge företagen och kommunerna friheten att anpassa detta efter sina villkor och behov. 78 () replik: Jag förstår att jag får olika svar om jag frågar olika människor ute i samhället. Om jag frågar olika företagsledare får jag också olika svar. Men jag frågar ju regeringens företrädare och regeringsunderlaget här i , och jag förväntar mig att åtminstone få en uppfattning om åsikten när det gäller de här frågorna från företrädarna för regeringsunderlaget i . Jag tycker att det är tråkigt att vi inte kunde ha någon sakdiskussion om detta , men jag hoppas att vi kommer att kunna ha det . Jag menar att det måste finnas någon form av uppfattning från sida om hur kommunalt helägda, allmännyttiga bolag ska få arbeta. Det kan inte vara helt fritt och öppet enligt aktiebolagslagen och fungera som vilket privat företag som helst. Då har vi avhänt oss vår möjlighet att driva någon form av social bostadspolitik. Vi måste ha ett regelverk som gör det möjligt för kommunerna att använda sig av de kommunala fastighetsbolagen för de syftena. Annars lämnar vi väldigt många människor därhän, och då blir det kanske bara ett tak över huvudet för dem. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 10 § Hyresrätt och bostadsrätt m.m. Föredrogs civilutskottets betänkande 2008/09:CU33 Hyresrätt och bostadsrätt m.m. 79 (): ska vi debattera civilutskottets betänkande rörande frågor om hyresrätt och bostadsrätt. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna nr 2, 8 och 11, men vill jag också påpeka att vi naturligtvis står bakom alla våra övriga reservationer. skulle vi i kammaren ha en bred bostadspolitisk debatt om förslagen i utredningen om allmännyttans villkor. Då skulle bostadsminister vara med. Han hade sagt att om vi avstod från att ställa så många interpellationer i dessa viktiga frågor skulle han komma. Men innan debatten skulle vara lämnade han återbud, trots att vi hade hållit vår del av denna överenskommelse. Men han prioriterade annat i stället för att komma till och debattera. är vi här igen för att debattera bostadsfrågor och hur hyressättningsfrågorna ska hanteras framöver. Jag ser ingen i kammaren heller. Därför får man prata mycket om när man inte kan tala till honom. Men jag hoppas att han kommer att läsa det här protokollet i alla fall. Men sedan väcktes förhoppningar hos oss när Odells statssekreterare skulle komma till oss i civilutskottet och informerade om den Kochska utredningen och om hur hyrorna skulle sättas framöver. Men till vår stora besvikelse fick vi inga besked, mer än att beredning av ärendet pågår. Vi fick alltså inte det minsta information av intresse, vilket var väldigt märkligt. har också sträckt ut sin hand för att få en blocköverskridande överenskommelse om bostadspolitiken. Det kan man tycka är behjärtansvärt. Men om vi ska greppa hans hand får faktiskt den borgerliga regeringen styra om sin politik och se till att det börjar byggas igen och att det byggs hyresrätter med rimliga hyror. För vi socialdemokrater, precis som flera av mina kamrater har sagt, vill ha en social bostadspolitik som är en del av den generella välfärdspolitiken. återkommer jag igen till vad har gjort och sagt. Han har varit på ett företagarseminarium med Livets ord och uttryckt att han vill bygga oss ur den ekonomiska krisen eftersom det är bostadsbrist i flertalet av landets kommuner och att efterfrågan på hyresrätter är stor och att det aldrig har varit billigare att bygga. Efter detta uttalande trodde väl alla att det skulle komma ett förslag i vårpropositionen om vilka satsningar som regeringen vill göra för att få i gång byggandet. Men, ack nej, återigen var det mycket snack och lite verkstad. som den borgerliga regeringen bereder och bereder lever många hyresgäster i stor ovisshet om vad som ska hända med just deras hyra om den Kochska utredningens förslag går igenom med efterfrågestyrda hyror som kan komma att innebära kraftigt höjda hyror. Det finns uträkningar som säger att det ska handla om höjningar på mellan i de tre storstadsregionerna och om höjningar på mellan i de mellanstora städerna. Då kommer säkert någon att säga att det ska finnas ett skydd och att det blir höjningar med tills man har uppnått dessa hyror. Men räkna då på en hyra på . på det blir . Ska det vara sådana höjningar i all evinnerlighet kommer människor inte att ha råd att bo kvar. Om detta blir verklighet leder det till att storstädernas innerområden blir renodlade reservat för höginkomsttagare. har hyresrätten i innerstäderna en ganska blandad befolkning, och det är bra. Men om efterfrågestyrda hyror går igenom finns det uträkningar som visar att mellan 50 000 och 70 000 hushåll med låga inkomster kommer att tvingas flytta från sina lägenheter som de har bott i länge bara för att de råkar bo i ett attraktivt läge där många vill bo. Vart ska de ta vägen med den bostadsbrist som vi har ? har vi ett läge med en arbetslöshet som växer för och en a-kassa som ni som sitter här och som företräder den borgerliga regeringen har sänkt ersättningen från så att man kan få ut ungefär hälften av den inkomst man hade när man hade ett jobb. Sedan har ni också höjt avgiften. Det kommer att innebära att ännu fler kommer att tvingas avstå från att ha en försäkring när arbetslöshetens fula tryne visar sig. Hur ska de kunna betala dessa höga hyror? Vart de ska ta vägen skulle jag gärna vilja veta. har den näst högsta arbetslösheten bland ungdomar. Om ungdomar ska kunna ta ett jobb där jobben finns måste det finnas en fungerande bostadsmarknad med neutrala villkor mellan upplåtelseformerna och en bostadsproduktion värd namnet. Det är en förutsättning för att folk ska kunna ta ett jobb eller påbörja en utbildning och för att rörligheten ska fungera. Att ge lägesfaktorn en särskild vikt innebär, som jag tidigare nämnde, med nuvarande bostadsbrist att hyrorna kommer att pressas upp till orimliga höjder. Läget på en lägenhet är bara en av flera faktorer som ska vara avgörande för hyran. Storleken och standarden på lägenheten är väl så viktiga för hyressättningen. En hyresgäst måste kunna känna sig trygg i sitt boende, och förändringar av hyran måste vara förutsägbara. Hyressättningssystemet måste innehålla regler som sätter en gräns för hur mycket hyrorna får höjas för att motverka ockerhyror och försäkra ett faktiskt besittningsskydd. Utredningens förslag om att hyran ska få höjas är bara utredningens förslag. Men vad vill regeringen? Ingen hyresgäst ska behöva flytta bara för att hyresvärden godtyckligt driver upp hyran, vilket kan bli fallet om dessa marknadshyror införs. Vi socialdemokrater säger bestämt nej till förslagen om marknadshyror som centerpartisterna har framfört i sin motion. Vi socialdemokrater vill uppmana regeringen och bostadsminister att en gång för alla slänga förslaget om marknadshyror i papperskorgen och i stället börja bedriva en bostadspolitik värd namnet så att människor kan känna sig lugna i sitt boende. Vi ser positivt på det förslag om den framtida hyressättningen som och lagt på regeringens bord. Utan att gå händelserna i förväg kan vi ändå säga att deras förslag ligger någorlunda i linje med vår uppfattning. Men det är ingenting som säger att det blir gällande. Det finns ingen av er här som har uttryckt att det blir det. Ni säger bara att det är positivt att de har kommit överens. Men om regeringen tar till sig detta förslag och jobbar seriöst med detsamma är det en annan sak. och utskottsmajoriteten säger att de är positiva till förslaget men att det finns delar i förslaget som behöver analyseras. har också lämnat ett förslag som ska jobbas in i det kommande förslaget. De förslag som de har lämnat är inga förslag som vi kan ställa upp på. Fastighetsägarna har inte, enligt vad jag har läst mig till, sagt ja till detta, utan de har lagt in passusar i detta förslag om att olika områden ska ses över. Det skulle därför vara roligt att veta vad ni tycker. Ni har inte sagt mer än att ni är positiva. undrar jag hur länge det kommer att dröja innan landets hyresgäster får ett besked om bostadsministern tänker genomföra detta förslag eller om han tänker hålla fast vid marknadshyrorna. Jag vill också passa på att påpeka hyressättningens viktiga kopplingar till de ekonomiska förutsättningar som gäller för hyresrätten. Alla är vi överens om att vi vill värna hyresrätten, åtminstone när frågan debatteras här i . Men regeringen har försämrat förutsättningarna för hyresrätten rejält för att kunna strö pengar över villaägarna i , och . Är det att värna hyresrätten? Privata hyresvärdar med inriktning just på hyresrätter slutade bygga hyreslägenheter eftersom de nybyggda hyresrätterna inte längre kunde konkurrera med nybyggda bostadsrätter. Om den borgerliga regeringen verkligen menar allvar med att värna hyresrätten måste det skapas neutralitet mellan boendeformerna, annars kommer människor inte att ha råd att bo i hyresrätterna. Om och de som företräder den borgerliga regeringen inte lyssnar på oss socialdemokrater, lyssna då på , och . De är ordförande för tre småländska bostadsbolag och partikamrater med och . De uttrycker sin oro för hyresrättens framtid. Dessutom har från också ställt sig i kön och vill ha neutralitet mellan boendeformerna. Den borgerliga regeringen är inte enbart passiv när det gäller bostadsfrågor, för när det gäller att kunna hyra ut sin lägenhet i andra hand är regeringen väldigt aktiv. drev majoriteten igenom betydande förenklingar för andrahandsuthyrning trots att många remissinstanser var negativa. Det verkar som om de bestämt sig för att det är så de ska lösa den bostadsbrist som blir större för som går. Redan nu hyr många i andra hand till oskäliga hyror, och många tvingas stå med mössan i hand för att få någonstans att bo. Det drabbar särskilt ungdomar. Vi anser att det måste vara rimliga hyror även när man hyr i andra hand. Även i den boendeformen behövs det trygghet. När många i mister halva sin lön och arbetslösheten sticker upp sitt fula tryne drabbas människor hårt, så hårt att de till och med kan bli tvungna att lämna sin bostad. Enligt uppgift är 502 barn inblandade i dessa svåra processer med allt vad det innebär. Vart ska de människorna ta vägen? Den största bristen med dagens reglering vad gäller vräkning är att den inte ger någon tydlig vägledning beträffande den berörde och dennes familjs rättigheter. Med tanke på de fruktansvärda konsekvenser som ett vräkningsförfarande får måste den bristen rättas till. Det arbete som pågår måste skyndas på så att en översyn av utsökningsbalken kommer till stånd, precis som Utredningen om vräkning och hemlöshet bland barnfamiljer har föreslagit. Dessutom krävs en genomgripande översyn av hur olika myndigheter hanterar dessa svåra frågor. Människorna i denna svåra situation måste få allt stöd och all hjälp. Jag vet att min talartid egentligen är slut, men jag hoppas ändå få säga några ord om kooperativ hyresrätt. Det är en boendeform som vi gärna vill lyfta fram, men den är tyvärr inte särskilt känd bland allmänheten. Därför kan inte hyresgäster som ställs inför utförsäljnings- och ombildningssituationer överväga den boendeformen som ett alternativ. För många äldre personer som bor i villa men som vill flytta till en lägenhet i samma kommun är kooperativ hyresrätt ett mycket bra alternativ. Genom att sälja sin villa kan de betala insatsen, som ofta är låg, och få ett bekvämt boende . Därmed kommer flyttkedjorna i gång; andra kan flytta in i deras tidigare bostäder. Det är det som behövs för att man ska kunna ta ett jobb. Kooperativ hyresrätt är ett spekulationsfritt boende som många människor väljer framför den öppna boendemarknaden där man tävlar om vem som betalar mest. Vi anser att måste få i uppdrag att sprida informationen om kooperativ hyresrätt. har jag inte hunnit ta upp alla frågor som jag skulle vilja diskutera eftersom tiden går fort, men jag återkommer i replikerna. 80 (): I föregående betänkande debatterade vi bostadsförsörjningsfrågor, allmännyttan och dess villkor samt behovet av hyresrätter. Även detta betänkande, Hyresrätt och bostadsrätt m.m., berör allmännyttans villkor och en social bostadspolitik men då utifrån lagen om allmännyttiga bostadsföretag och bestämmelserna i hyreslagen. Inledningsvis vill jag säga att jag står bakom alla våra reservationer från i detta betänkande men yrkar bifall till reservationerna 1 och 6. Vi ser mycket allvarligt på den borgerliga regeringens bostadspolitik. deklarerade regeringen en förändring av det bostadspolitiska målet. Förra riksdagsmajoritetens mål var att alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader. Den nuvarande högerregeringens mål är långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. Vi ser det som ett tecken i tiden. Marknaden blir både målet och lösningen på bostadspolitiska problem, vilket i sin tur innebär att regeringen och majoriteten i inte bryr sig om människors verkliga behov. Utredningen om allmännyttan, EU och hyrorna är en fortsättning på den av regeringen redan inslagna vägen. vill regeringen ta steget fullt ut. Hyrorna ska höjas till dess att efterfrågan planar ut. Men vad betyder det egentligen? Det är bara ett annat ord för marknadshyror. Utredaren menar att höjda hyror kommer att leda till att bostadsköerna försvinner. Vart, frågar man sig, tar behoven vägen? Leder höjda hyror till att de 483 000 barn som är trångbodda får mer plats att röra sig på? Leder det till att unga människor får bostäder, till att de som vill flytta till större eller mindre lägenheter, flytta isär eller ihop, skaffa barn, byta stad eller byta jobb får det lättare? Vi är många som redan reagerat negativt på regeringens och utredningens förslag och innehåll. När utredningen tillsattes ställde sig den tidigare majoriteten bestående av Socialdemokraterna, bakom att den skulle slå vakt om kärnan i den svenska bostadspolitiken och se över utrymmet för att inom EU-medlemskapets ramar bedriva en nationell bostadspolitik. Sedan gav bostadsminister utredningen i uppdrag att anpassa svenska bostadslagar till EG-rätten: Utredaren skall lägga de lagförslag som krävs för att den del av svensk lagstiftning som berör bostadssektorn skall bli förenlig med EG-rätten. Men det finns inget förbud mot dagens kommunala bostadsföretag i EG-rätten. Utrymmet för svensk bostadspolitik är i högsta grad en tolkningsfråga. Avgörande är vad den faktiskt vill. Avgörande är fortfarande vad regeringen vill. När kommer det en proposition från regeringen som säkerställer kärnan i den svenska bostadspolitiken med en stark allmännytta utan vinstintresse, en social bostadspolitik? När kommer propositionen som säkerställer den svenska hyresförhandlingsmodellen baserad på ett hyrestak som bygger på allmännyttans hyresnormerande roll? När kommer propositionen som säkerställer tryggheten för hyresgäster med ett starkt besittningsskydd och med rimliga hyror som bygger på bruksvärdet och en långsiktig självkostnadsprincip? Bostadsminister andra stora nya uppdrag till utredningen var att komma med förslag som syftar till en väl fungerande hyresmarknad och att avveckla dagens hyrestak. Men det finns enligt utredaren själv ingenting i som framtvingar förändringar av dagens bruksvärdessystem. Att utredaren ändå lägger fram förslag om marknadshyror är en följd av högerregeringens egna direktiv. Utredningen föreslår införande av så kallad efterfrågestyrd hyra. I praktiken innebär det att hyrorna höjs i bostadsområden där det krävs flerårigt köande för att få en bostad medan hyrorna i bostadsområden med stora vakanser ska kunna bli lägre. Inflationen inräknad innebär det att hyreshöjningarna ska bli . kan det innebära en hyreshöjning på , och enligt utredaren skulle det på lång sikt kunna innebära att människor får lämna sina hem för att de inte har råd att bo kvar. Kan regeringen ta ansvar för en bostadspolitik som tvingar hyresgäster att flytta från sina lägenheter? När kommer regeringen med en proposition som undanröjer frågan från EG-rätten och slår fast att bostadsfrågorna och hyresrätten är en nationell angelägenhet som ska utgå från den svenska hyresförhandlingsmodellen? Utredaren föreslår också att allmännyttan i alla lägen ska vara tvungen att gå med vinst. Allmännyttan ska sträva efter den hyresnivå som ger bästa lönsamhet, och den får inte ägna sig åt äldrebostäder, upprustning av miljonprogram eller lekplatser om dessa inte bidrar till en bättre lönsamhet. Utredningen lägger fram förslag som till och med går långt utöver vad kräver. Denna syn på affärsmässighet ställer definitivt inte jag upp på. avvisar utredningens förslag. Vi kommer att utveckla våra argument ytterligare när regeringen lägger fram sin bostadspolitiska proposition. Vi vill driva en bostadspolitik där alla grupper har tillgång till bra boende med rimliga hyror och där segregationen minskar. Framtidens bostadspolitik löser vi inte genom att sälja ut allmännyttan, utan genom att utveckla den. Framtidens bostadspolitik löser vi inte genom marknadshyror eller efterfrågestyrda hyror, utan genom att slå vakt om en stark hyreslagstiftning med besittningsskydd, bruksvärdes- och självkostnadsprinciper och ett hyrestak som bygger på allmännyttans hyresnormerande roll. I detta betänkande berörs förslag från våra motioner för att stärka hyresgästernas trygghet och rättigheter på bostadsmarknaden. De gäller bland annat överprövning av en hyresvärds skäl att neka kontrakt, som vi skriver om i reservation 1. I den samhällsinformation som bland annat sprider brukar varnas för att en betalningsanmärkning kan leda till att man bland annat kan få svårt att få ett hyreskontrakt. Rätten till bostad är fastlagd i FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna och ingen människa ska behöva riskera att bli hemlös på grund av betalningsanmärkningar, i synnerhet om dessa inte är kopplade till en hyresskuld som bostadsbolaget har. Med denna motivering är det rimligt att verka för att allmännyttiga bostadsföretag förbjuds att neka människor hyreskontrakt på grund av betalningsanmärkningar om de inte är hänförliga till en hyresskuld som den sökande har till företaget. Det finns flera skäl till att ge en överprövningsrätt när en hyresgäst nekas kontrakt. Ett annan viktig fråga är andrahandshyresgästens rättigheter, trygghet, säkerställande av skälig hyra och besittningsskydd. Jag anser att boende som hyr i andra hand behöver starkare rättigheter. kan ingen andrahandshyresgäst göra något för att få bo kvar om förstahandshyresgästens rätt upphör. Det spelar ingen roll vad som ligger bakom. Förstahandshyresgästen kan ha avlidit eller vräkts på grund av obetalda hyror eller av något annat skäl. Hur länge andrahandshyresgästen haft lägenheten och hur skötsam han eller hon varit ges inte den minsta betydelse. Enligt lag ska hyresnämnden anse en hyra oskälig om den är påtagligt högre än vad hyran är i en jämförbar lägenhet hos ett kommunalt bostadsföretag. Bruksvärdesregeln gäller också för den som hyr i andra hand i förhållande till den som har förstahandskontraktet. För att frågan om oskälig hyra ska kunna prövas ordentligt krävs att andrahandshyresgästen ges ett besittningsskydd och fullt ut kan driva sina rättigheter. Jag vill också nämna frågorna om vräkning och avhysning.