prot · GW0985 · 2009-03-17 00:00:00 — I kommun, som är styrd av Socialdemokraterna, säger de att de välkomnar de pengar som den moderate ordföranden i Kommuner och Landsting har begärt. Det är som har sagt att man behöver pengar, och man behöver pengarna . Statsministern svarade för att det som har hänt sedan begärde de här pengarna är att vi har fått ett nytt år, men man har inte fått några nya pengar. Man hade redan räknat ut att de pengar som staten anförde i budgeten inte skulle räcka. Därför är det märkligt att inte kommunministern på interpellanternas förfrågan kan svara om han verkligen har någon idé om vad man ska göra. Det finns också en ökad kostnad i för läkemedel som fortfarande inte har kompenserats. Inte heller det har i sitt svar talat om varför man inte vill kompensera. De tysta varsel som sker ute i kommuner och landsting genom att visstids- och timanställda får sluta har han inte heller kommenterat. Man har pratat om de varsel som finns i länet men inte över huvud taget om de här. Ungdomsarbetslösheten skenar, och många av de jobb som ungdomar skulle kunna ha i kommuner och landsting är starkt hotade. Och den här regeringen vill inte tala om ifall man vill satsa pengar. Man har haft råd att sänka skatten med 80 miljarder, men man har inte råd att ge kommuner och landsting ytterligare 10 miljarder. Det är naturligtvis en prioritering som den här regeringen har valt att göra, men jag och de interpellanter från Socialdemokraternas sida som är här nu är missnöjda med det. Vi anser att man inte driver en arbetslinje genom att se till att människor som jobbar inom kommun och landsting blir arbetslösa. Tvärtom är det faktiskt improduktivt att göra på det sättet. Med all respekt för att statsrådet här inte kan avslöja alla hemligheter jag gissar att det kommer på eller någon annan spännande sida innan vi i får ta del av det, innan det ens blir en proposition vore det i alla fall lovvärt att få höra om man har förstått de signaler som har kommit från Kommuner och Landsting. Vi försöker här tala för att Kommuner och Landsting behöver pengar och att man behöver det . Har ni förstått det? Har ni förstått att det är på allvar? Det skulle jag vilja ha svar på. 31 Statsrådet (): Regeringen har genom kontakter med kommunerna direkt och med Kommuner och Landsting en god inblick i hur läget är. Det är ett allvarligt läge. Vi har också i statens finanser ett mycket allvarligt läge. försöker några talare göra regeringen ansvarig för den globala krisen, men jag tror faktiskt att ni där hugger lite grann i sten. Folk går inte på det. Folk går inte på att det är den här regeringen som har åstadkommit den situation som vi nu upplever. Jag tror faktiskt inte det, fru talman. Låt mig återgå till balanskravet, som tar upp. Det är faktiskt så enligt kommunallagen att man som kommun i vissa fall får underbalansera sin budget om man har en stark finansiell ställning. Med hänsyn till en stark finansiell ställning får man underbalansera. Dessutom är det så att om man får ett underskott har man på sig att återställa det. Det finns också en paragraf i kommunallagen som säger att om det finns synnerliga skäl behöver underskottet inte ens återställas . Senast det här ändrades var , så det är relativt färska förändringar som har gjorts. Det är mycket spännande, fru talman, att mina goda vänner från oppositionen har väldigt många invändningar mot att regeringen har sänkt skatten. I första hand är den sänkt för låg- och medelinkomsttagare. Låt mig ta ett exempel. Vi kan ta en anställd inom offentlig sektor, inom landsting eller kommun, en sjuksköterska som tjänar . Hon eller han har fått mer över när månaden är slut genom de här sänkningarna. Hur mycket vill ni höja skatten för den person som har ? Den fråga som ställer tycker jag kanske är den mest uppfriskande men den mest motsägelsefulla. Han undrar bland annat hur regeringen ska kunna förhindra en skattehöjning på till i kommunsektorn för att anställda ska kunna vara kvar. Det är naturligtvis vad det handlar om. ondgör sig över att regeringen har sänkt skatten. Hur mycket tänker sig att höja skatten för personer med de här inkomsterna för att åstadkomma de saker som vill ha svar på här ? Beskriv gärna vad hade det inneburit om en socialdemokratisk regering redan hade lagt fram de här förslagen. Jag antar att det inte bara är ökade utgifter som den regeringen hade kommit med. Ni hade väl finansierat dem på något sätt. Kan på något sätt antyda lite grann att det kanske förekommer en diskussion om förmögenhetsskatten. Jag kan berätta för att vi har en globaliserad ekonomi. Det svenska företag har störst problem med, fru talman, är att få tag på kapital för att överleva. Ska ni då återinföra en straffskatt på kapital? På vilket sätt skulle det göra att företagen i eller i får det lättare? Det skulle vara intressant om ni kompletterade er beskrivning av vad en socialdemokratisk regering skulle göra med en finansiering. Det skulle öka trovärdigheten något i de frågor ni ställer. 32 (): Statsrådet kommer in på den berömda skattedebatten. Han ger ett exempel på hur det kan slå, och jag kan ge ytterligare ett exempel. Det var inte bara plus i jobbskatteavdraget. Det fanns en del minus när det gällde avgiften till a-kassan, inget avdrag för avgiften till fackföreningen, höjd försäkringsavgift för bilen och en del andra små saker som måste räknas ifrån skattesänkningarna. Jag har själv räknat på detta. Jag har jämfört mig, som jag räknar som högavlönad, med min kära sambo, som har jobbat som kommunalare. På de tre åren med en borgerlig regering har jag som tjänar 55 000 tjänat på skattesänkningarna. Min kära sambo som jobbade inom omsorgen tjänade på skattesänkningen. Så har den slagit. Jag förstår att i statsbudgetperspektiv kostar dessa mer, men för den människa som ska leva på dessa kronor och ören är det vi som har en god ekonomi som har tjänat på skattesänkningarna. Allt annat är inte sant. Kommun- och finansmarknadsminister jag skulle inte vilja vara i statsrådets kläder. De områden som statsrådet har ansvar för har inte utvecklats särskilt lysande . När några fångar rymde under förra mandatperioden krävde den opposition som statsrådet då tillhörde justitieministerns avgång. Jag tycker att det var tarvligt, och det är tarvligt att göra så . Det är inte statsrådets direkta ansvar. Men det är ändå viktigt att statsrådet visar att det som sägs har sparats i ladorna används nu för att klarar kommunerna och landet ur krisen på ett bra sätt. 33 PER (): Dagen lider mot sitt slut, och även denna debatt. Det som är intressant i retoriken och som vi har hört från flera av dem som har hoppat in här är att reaktioner och känslor far runt. För att inte förlänga debatten alltför mycket tänker jag bara kommentera ett litet utspel som ministern gjorde. Han sade att folk inte går på att det är regeringens fel. Då skulle jag vilja uttrycka det så att åtminstone i vårt hemlän är folk inte döva, inte blinda och framför allt inte känslokalla. Förutom den finansiella krisen som vi har beskrivit här händer det saker i kommuner och landsting, saker som är betydligt närmare folk än i den här miljön. Det ser folk. Det var därför jag antydde i mitt förra inlägg att om regeringen menar allvar, och om regeringen skulle kunna ge någon typ av positiv ingång så att folk känner att det trots allt finns hopp, skulle vi må mycket bättre. Det får blir mina slutord i den här debatten. 34 (): är nu nominerad som en av tre bästa kulturskolor i . Vi är hemskt stolta över det, . Det är en enorm verksamhet. ser man inte hur man kan fortsätta att bedriva den verksamheten om man inte återigen antingen väljer en skattehöjning eller får hjälp av staten, till exempel att locket för frysta statsbidrag eller andra riktade statsbidrag lyfts. Men man måste få hjälp, annars försvinner den verksamheten också. sitter i en svår knipa. Jag avundas inte statsrådet. Det är ingen lätt situation. Den här regeringen har sett till att just nu lånar till skattesänkningar; det mesta går till dem som redan har bra inkomster. I goda tider prioriterar man dem. Man pekar ut sjuka och arbetslösa i skattesystemet så att de betalar högre skatt och får lägre ersättningar. I dåliga tider fortsätter man på samma sätt. Det är ett allvarligt läge. Jag måste få upprepa: Det är inte finanskrisen som drev 500 000 till att lämna a-kassan. Det hände långt före. Det var regeringen som gjorde det. Det var inte finanskrisen som beslutade att frysa statsbidragen till kommuner och landsting. Det var regeringen som gjorde det. Ökningen av antalet socialbidragstagare i kommunerna hände långt före finanskrisen. Det är alltså regeringens politik som har gett det resultatet. Har fel, , när man har räknat fram att rikaste tiondel har fått av alla skattesänkningar? Vi hoppas verkligen att får fram ett bra resultat . Kommunerna behöver hjälp. 35 (): Regeringen är ansvarig för det som är positivt, men det är den internationella konjunkturen som är ansvarig för det som är negativt. Så enkelt tycks det fungera i värld. Folk går inte på sådant tomprat. Är man i regeringsställning så är man ansvarig. Så är livet punkt slut. Genom att inte gå in med ökade statsbidrag tvingar man fram nedskärningar eller höjda skatter i kommunerna. Så fungerar det. Så enkelt är det. Det här vet . Då får vi se vad som händer . Jag säger det igen: Med en s-regering hade det blivit ökade statsbidrag. Det här är finansierat i vår alternativa budget. Vi har röstat mot jobbskatteavdrag. Det är pengar som bland annat hade kunnat användas i det sammanhanget. Det finns en helt klar, fungerande och seriös finansiering. Det finns en diskussion om rehab. Det är lite diffust och allmänt om att ta till vara så kallad restarbetsförmåga. Sedan sätts det tryck på att dessa människor ska prövas mot arbetsmarknaden i helhet och andra jobb i företagen. Men var finns halvtidsjobben, 25-procentsjobben och 10-procentsjobben ? Man slimmar organisationerna. Så ser verkligheten ut i dagens . Man ska inte springa omkring med illusioner om något som inte finns. Från rejält överskott till rejält underskott. Det är läget, . ska du se till att använda den eventuella pondus och kraft du har inför och ordna fram rejält med statsbidrag till kommuner och landsting. Det är ditt uppdrag. 36 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill bara erinra om att nedlåtande uttryck inte är att rekommendera enligt riksdagsordningen 2 kap. 12 §. 37 (): Jag håller med om att finanskrisen inte är regeringens fel. Regeringens fel är att ansvar inte tas för den jobbkris som ni nu faktiskt medverkar till. Det skulle vara intressant att få veta hur glada ministern tror medborgarna i är för mer i plånboken, om inte ens gamla föräldrar blir omhändertagna i äldreomsorgen. De får veta att de inte kan gå på toaletten utan att de får göra vad de ska göra i blöjorna eftersom ingen har tid att ta hand om dem. Hur glada är de människor som har fått skattesänkningar när de kommer till dagis och får höra att man inte har haft tid att vara ute med barnen därför att man inte haft pengar till att ta in vikarier? Hur glada tror ministern att de här människorna då är över dessa skattesänkningar? De här pengarna behövs i kommuner och landsting, och de behövs . Det sade Kommuner och Landsting . Det är märkligt att det tar så för den här regeringen att reagera. Jag skulle vilja säga att ni sitter inne i avbytarrummet och planerar strategin och kommer inte ut förrän matchen är klar. Vi socialdemokrater vill investera i . Vi vill investera i kommuner och landsting, i människorna som finns där, i barnomsorgen, i äldreomsorgen och inom sjukvården. Vi vill investera i de människor som är arbetslösa och som behöver stöd för att komma ut. Vi vill investera i de unga som står utanför arbetsmarknaden. Ni stänger dörrarna för alla, för ni lyssnar inte. Ni är tondöva. Ni tar inte ansvar. Jag tror att debatten är klar för min del. 38 Statsrådet (): Det ska bli väldigt spännande när vi har lagt fram vår vårproposition och när vi har de olika oppositionspartiernas förslag att se till exempel om Socialdemokraterna, har ett gemensamt förslag. Det var inte riktigt den känslan man fick under debatten här. Men vem vet det kanske blir så. Det blir intressant för väljarna att försöka reda ut vad de olika alternativen innebär i ansvarstagande, långsiktighet och förmåga att hantera krisen. Jag vill gärna hålla med och säga till honom: Ja, det vi har sparat i ladorna ska vi använda på ett bra och ansvarsfullt sätt. Jag hoppas att vi kan stå fram som ansvarsfulla, både som regering och som opposition, i denna väldigt svåra tid och visa bra förvaltarskap i den svåra situation som det innebär att försöka få de gemensamma resurserna att räcka till allt som vi skulle vilja. En myt, fru talman, måste jag ändå försöka avliva. Det är som med grisen i mytologin som slaktades men återuppstod lika frisk och kry , nämligen frysta statsbidrag. Vi har inte haft indexerade statsbidrag . Det har varit aktiva beslut på förslag av regeringen här i kammaren. Principen har varit att göra en bedömning av kommunsektorns resursbehov i förhållande till andra sektorer. Det har alltså inte funnits någon indexering och inte någon automatik . Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2008/09:361 om hyresrättens ställning 39 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att göra för att förbättra balansen mellan de olika boendeformerna. Utgångspunkten för frågan är enligt interpellanten dels att det byggs för lite hyresrätter, dels att hyresrätten som boendeform skulle missgynnas av regeringen, som särskilt pekar på borttagandet av subvention som en förklaring. Innan jag besvarar frågan måste jag därför diskutera den verklighetsbeskrivning som ger uttryck för. Att det byggs för lite tror jag att vi kan enas om detta gäller såväl hyresrätter som bostadsrätter. Orsakerna till den minskning i bostadsbyggandet som vi nu ser är flera, och sambanden är ganska komplexa: den amerikanska bolånekrisen, som har fått konsekvenser för banker och finansinstitut världen över, ökad försiktighet hos långivarna och därmed kreditrestriktioner, minskad efterfrågan och konsumtion generellt samt varsel och uppsägningar som ytterligare försämrar framtidstron och därmed hushållens vilja att investera i ett nytt boende. Listan kan göras lång. Men krisen är allmän och drabbar inte någon särskild boende- eller upplåtelseform. Så till frågan om hyresrätten missgynnas av regeringen. Subventionerna till bostadsbyggande har tagits bort, vilket även påverkat förutsättningarna för bostadsrätten. Syftet är dock inte att angripa hyresrätten utan att skapa långsiktigt stabila villkor för en sektor som måste kunna leva på egna meriter och bygga för konsumenterna, och inte anpassa sig till hur man ska maximera de statliga stöden. Denna typ av subventioner kommer i längden inte konsumenterna till del utan är kostnadsdrivande och minskar företagens förmåga att verka på marknadens villkor. pekar på borttagandet av den statliga fastighetsskatten som en orättvisa som gynnar dem som äger sin bostad. Skälet till denna reform var att den statliga fastighetsskatten i sig var orättvis och oförutsägbar. I stället infördes en , rimlig och förutsägbar fastighetsavgift som även gynnat hyresrätten. Jag har dock löpande hållit mig underrättad om hur parterna på bostadsmarknaden ser på villkoren för de olika boende- och upplåtelseformerna. Och givetvis är jag beredd att pröva sådana förslag som kan vara värdefulla för att främja en väl fungerande bostadsmarknad. Under den pågående krisen har vi dock kunnat läsa om hur bostadsrättsprojekt görs om till hyresrätt, vilket visar att utsikterna för hyresrätten inte är så dystra som interpellanten vill göra gällande. Självfallet följer jag och regeringen noga vad som händer på marknaden, även bostadsmarknaden, och överväger vilka insatser som kan komma att behövas för att stabilisera situationen. Avslutningsvis ser jag inget skäl till att nu vidta några åtgärder av sådant slag som efterlyser. 40 (): Tack så mycket, statsrådet, för det svar jag har fått! Jag kan konstatera att den här debatten och andra debatter som jag har haft med bostadsministern om frågor rörande bostadspolitik har inletts med ett långt försvarstal, som har byggt på att alla de problem och de brister som kanske finns i det bostadspolitiska systemet och i den borgerliga bostadspolitiken definitivt inte har någonting med den borgerliga regeringen att göra. Normalt brukar statsrådet hävda att alla brister som finns är den tidigare socialdemokratiska regeringens fel. Den här gången är det finanskrisen. Min fråga och fundering är: Hur länge ska vi stå här i kammaren och höra att alla de problem och bekymmer som finns i samhället är någon annans ansvar? Det är aldrig regeringens ansvar, oavsett vilken fråga vi diskuterar. Vi har tidigare diskuterat kommunernas ekonomiska situation, och även där var det så att staten inte hade något ansvar och att regeringen inte hade något ansvar. Självklart spelar finanskrisen en stor roll för vad som händer i vårt samhälle, men politiken kan förändra saker. Och politiken kan påverka både bostadsbyggandet och balansen mellan upplåtelseformer. Vi har den här kammaren och riksdag till att försöka påverka samhället. Borde inte den borgerliga regeringen ägna sig åt att på olika sätt påverka samhället i positiv riktning i stället för att stå passiv och titta på? Alla utom regeringen verkar se att det finns skillnader mellan upplåtelseformer och att regeringen har bidragit till att skillnaderna har blivit större. Förändringen i fastighetsskattesystemet är en av de reformer som har missgynnat hyresrätten till förmån för ägandet. Då ska man inte tala om hur studentboendet speciellt har missgynnats i förhållande till både ägandet och andra hyresrättsboenden. Införandet av ROT-bidraget är ett annat exempel som tydligt visar att regeringen inte är intresserad av att skapa neutrala regler. Varför ska det vara så att det subventioneras om man vill renovera sin villa men att man inte får denna subvention om en hyresfastighet ska renoveras? Varför ska det vara så att om man får uppfarten till sin villa skottad ska det subventioneras medan man inte kan få skottning av trappan till en hyresfastighet subventionerad? Det finns många argument. När jag lyssnar på tolkar jag honom som att han inte ser att det finns några problem med balansen mellan upplåtelseformerna. Det verkar som att inte heller har lyssnat på alla de röster som hörs runt om i landet. , och har gemensamt gått ut och krävt att man måste se över beskattningen av hyresrätten. Oppositionen i har gång på gång debatterat och diskuterat olika förslag som kan innebära att vi får en översyn som kan leda till att vi får en större neutralitet och balans. Slutligen har ett antal kristdemokratiska bostadspolitiker som runt om i landet debatterat frågan om hyresrättens roll. Det har de gjort både i tidningen och i egen tidning . De har tydligt markerat sitt missnöje med hyresrättens ställning. Min fråga till bostadsministern är: Har man uppmärksammat att det både i sina egna partiled och från oppositionen och ett antal andra intresseorganisationer finns en bild av att hyresrätten är missgynnad, och vad tänker statsrådet göra åt detta? 41 (): Återigen står vi här med bostadsministern. Som vanligt har han naturligtvis ingen skuld i att det knappt byggs några bostäder alls och framför allt att det är stora skillnader i upplåtelseformerna. Nej, bostadsministern har inte någon del av detta. Vit som snö, skulle man kunna säga att är i de här sammanhangen. Alltid finns det någon annan att skylla på. Det tycker jag är det mest intressanta. Men ansvarets dag kommer, , var så säker! Låt mig peka på två saker som jag vill ta upp i det här sammanhanget och som är verkligt stora skillnader. Jag har en god vän som tänker utnyttja ROT-avdraget till att byta ut fönster i sin villa som byggdes . Det är alldeles utmärkt. Det är ett bra sätt att använda ROT-avdraget på. satt jag med , min gamla ordförande i min före detta bostadsrättsförening. Det är en av största bostadsrättsföreningar, bostadsrättsföreningen . Det är ganska dåligt med isoleringen av de 70-talsbestånd som finns där. Det är till och med så att man fått tilläggsisolera ganska många fönster. Den föreningen skulle behöva byta ut alla sina fönster men kan naturligtvis inte göra det den här gången. Man skulle behöva göra det av två skäl. För det första är det ett problem för föreningen. För det andra skulle man spara energi och man skulle kunna uppnå ett av de andra målen. Det är det mål som regeringen nu har lagt fast om energieffektiviseringen. Det tycker regeringen inte är viktigt. Det viktiga är att de som har ett småhus kan göra detta men inte de som bor i flerbostadshus. Hur hänger detta ihop med regeringens politik där man säger att man strävar mot att det inte ska vara några skillnader mellan upplåtelseformerna? Det skulle jag gärna vilja ha svar på. Regeringen talar också i sitt svar om några av de bostadsprojekt som man inte fick sålda. Det stämmer att det var några. Vad jag vet var det tre, fyra eller kanske fem fastigheter här i som togs över av de tre fullkomligt stormrika stora bostadsföretagen i . Där har man sålt av bostadsrätter . Det gjorde att de hade möjlighet att ta över. Detta, bostadsministern, måste väl ändå vara exempel på marginalen? Vi som stod i bostadskön i blev naturligtvis glada när det tillfördes några hundra nya lägenheter. Men inte kommer väl detta att hjälpa till att lösa de besvär som finns i men även på andra håll i landet? Vi bör vara klara över den saken. När tänker bostadsministern presentera de förslag som gör att antalet bostäder kommer att öka, att bostadsköerna minskar och framför allt att det uppstår en rättvisa när det gäller boendet? 42 (): Jag vill först tacka statsrådet för svaret. är det bra att ha lite perspektiv på tillvaron. I det här fallet vill jag erinra om att vi har haft en debatt om en interpellation från , en partikamrat till den nu aktuella interpellanten, om småhusindustrin och bostadsbyggandet. Där efterlystes förmåner för att stimulera bostadsbyggandet på småhusmarknaden så att flera av medborgare även kan förverkliga sin dröm om ett egnahem. Det är ganska intressant att ställa den interpellationen och de socialdemokrater som deltog debatten, i och från , mot interpellationsdeltagarna i denna debatt. Det går bara inte ihop. Det är två helt olika sätt att argumentera, fullständigt och kapitalt olika. Vad ska åhörarna på läktarna tro? Vilken är den socialdemokratiska politiken i den här frågan? Det var det ena jag ville säga. Det andra jag vill göra är en kommentar till interpellantens synpunkt på fastighetsskatten. vidtogs en allmän fastighetstaxering av flerbostadshus. Om man läser om det kan man notera att enbart höjningen av fastighetsvärdet i flerbostadshus var 447 miljarder, tror jag det var. Om vi hade haft kvar fastighetsskatten som vi hade tidigare, hur mycket skulle dagens boende i flerbostadshus de som värnar om betalat i fastighetsskatt? Det är lätt att räkna ut. Det är , med Socialdemokraternas sätt att se, på merkostnaderna. Det är nästan 2 ½ miljard mer. Dessutom skulle det utgå på alla andra fastigheter. Det hade blivit en fastighetskatt på flerbostadshusen på över 3 miljarder mer än vad den är . Det är den faktiska höjningen som de som bor i flerbostadshus har sluppit ifrån. Det är väl inte en så dålig fastighetspolitik som man har bedrivit. Men jag förstår att ni vill höja fastighetsskatten som alla andra skatter det är helt klart även om det inte kommer att gå att göra detta. Jag vill fråga : Hur mycket tycker du att man ska höja fastighetsskatten för dem som bor i flerbostadshus? Det är en intressant fråga. Det är 1,6 miljoner lägenheter det handlar om. Tycker du att det var väldigt beklagligt att de slapp ifrån höjningen vid allmänna fastighetstaxering som genomfördes, det vill säga att de slapp ifrån 2 miljarder i höjda fastighetsskatter? Det slår ändå ytterst på hyresnivån. 43 ():