prot · GW0992 · 2009-03-26 00:00:00 — Jag var också kommunalråd , och jag tyckte många gångar att de riktade pengarna var bra och tydliga, och de gav effekt både på skolans och på förskolans område. 135 () replik: När det gäller barngruppernas storlek ska vi ha stark respekt för att frågan är viktig. Vi vet att små barn mår bättre av att vara i mindre grupper. Det är något som professionen är duktig på att organisera inom barnstugorna. Vi vet också att det finns ganska många undersökningar om vilken betydelse det har om det är 15, 17 eller 13 barn i förhållande till personaltäthet. Därom tvistar de lärde, så också jag. De som jobbar ute professionellt lägger upp en organisation där de små barnen stora delar av dagen får vistas i en mindre grupp. Detta betyder inte att barngruppernas storlek inte är viktig. Jag tycker att den är viktig. Det finns en rekommendation från om ungefär 15 barn per grupp. Det är en rekommendation, och sista ordet är inte sagt där. Sedan skulle jag också vilja ta upp de förstärkningar som Socialdemokraterna gjorde. har berättat att han tyckte att de var bra. Jamen vad fint! Men det var ändå inte alla kommuner som kunde glädja sig man kunde inte tillgodoräkna sig de pengarna, för man hade enligt den dåvarande regeringen arbetat på ett sätt som innebar att man inte kunde få del av dem. måste väl inse att det var ett problem? Utgångspunkten för Socialdemokraterna måste vara att detta skulle vara en förstärkning överallt i kommunerna, och så blev det ju inte. Varför blev det inte det, då? Jo, för det fanns kommunalpolitiker som redan hade gjort dessa reformer. Kommunerna har själva stora möjligheter att prioritera. De kommuner som inte fick del av pengarna var just de kommuner som själva hade prioriterat på ett annat sätt och infört personalförstärkningar. 136 () replik: lyssnade uppenbarligen inte när jag pratade. Det är ju faktiskt ni som inte sätter värde på den pedagogiska verksamhet som bedrivs i förskolan. Det är ni som vill urholka förskolan och skicka tillbaka den till ruta ett. Ni pratar här om vårdnadsbidraget och barnomsorgspengen. När det gäller vårdnadsbidraget är nio av tio som tar ut det kvinnor. Barnomsorgspengen tycker jag ännu mer tydliggör att det är vilken kvinna som helst som kan ta hand om barn. Det är att undervärdera förskolans verksamhet. Det står uttryckligen i propositionen om barnomsorgspeng, som vi ska behandla senare, att den är ett viktigt steg för att kvinnor ska våga bli egna företagare. Vi vill förstärka förskolan genom att förlänga utbildningen för lärare med inriktning mot förskolan, och utbildningen ska vara sammanhållen med de andra inriktningarna i lärarutbildningen. Vi vill minska grupperna i förskolan. Ni pratar om att gruppstorleken inte skulle spela så stor roll. Ja, det kan man kanske diskutera när det gäller äldre barn, men i förskolan är det otvetydigt att gruppstorleken spelar roll. Vi vill öka resurserna. Ni säger fortfarande att det inte behövs mer pengar till kommunerna. Vi vill stärka jämställdhetsarbetet. Det har kommit en liten bit på väg, men det behöver göras mycket mer. Vi vill också införa förbättringar som gäller modersmålsstöd och barnomsorg på obekväm arbetstid. Det är vad vi vill göra från den här sidan. 137 () replik: Argumentationen att vårdnadsbidraget och barnomsorgspengen skulle vara något som så att säga drabbar kvinnor jag tolkar er argumentation så visar på ett mycket märkligt synsätt. Det är precis samma diskussion som Vänstern för om hushållsnära tjänster. Det gör för resten hela vänstersidan. Det är kvinnor som utför arbetet, och därför är det oerhört bekymmersamt för Vänstern. Det är kvinnor som kan utveckla sitt arbete, starta företag och själva ha makt över sitt liv, som en företagare kan göra på ett helt annat sätt än den som är anställd i offentlig sektor. Vi vet att inom barnomsorgen är det tyvärr mest kvinnor som arbetar. Tyvärr är det så. Vi vet också att väldigt många kvinnor i offentlig verksamhet känner att man inte har någon möjlighet att ha makt över sitt liv eller att påverka. Man känner sig ofta oerhört isolerad. Men det här ger en möjlighet, och det säger är en nackdel, att kvinnor och män på det här sättet kan starta företag. Det är ju positivt! måste inse att det är positivt med kvinnor och män som startar företag, oavsett om företaget bedriver hushållsnära tjänster eller barnomsorg. Den retorik som använder går ut på att de är för mer resurser till kommunerna och vill ge mer pengar dit. Vänta tills vårpropositionen läggs fram. Vi kommer att ha en bra och intressant debatt här i kammaren den dag vårpropositionen är levererad. Då ska vi ta den debatten, . 138 () replik: Jag vet också hur det ser ut i förskolan. Det är många kvinnor som arbetar där. Det är generellt väldigt mycket kvinnor i den offentliga sektorn. Problemet är inte att ni säger att det är kvinnorna som ska ta hand om barnen utan att ni säger att den verksamhet som bedrivs i förskolan kan utföras av vilken kvinna som helst. Då finns det ett problem. Förskolans verksamhet handlar inte bara om att byta blöjor, ge barnen mat eller att läsa en bok. Den handlar om att kunna bedriva planerad pedagogisk verksamhet, och för det krävs en utbildning. Med barnomsorgspengen ger ni i princip vem som helst möjlighet att bedriva den verksamheten, att få skattepengar för att ta hand om barn. Då har ni reducerat vad förskoleverksamheten handlar om. Då säger ni att det som förskolan gör bara är ett rent omhändertagande. Det är problemet med de signaler ni skickar. Med vårdnadsbidraget blir det samma sak. Det handlar om att vara hemma med sina barn. Det kan vem som helst göra. Det som förskolan gör verkar ni också tycka att vem som helst kan göra. Där skiljer sig vår syn på vad förskolans verksamhet är och bör vara. 139 () replik: Jag börjar med det sista, om vårdnadsbidraget. Att man kallar föräldrar för vem som helst blir jag förundrad över. När blev en förälder vem som helst för sitt barn? I värld är en förälder inte vem som helst. Föräldrarna är oerhört viktiga för sina barn. Vi pratar om då barnet är riktigt litet. Det är inte vem som helst utan föräldrarna som har möjligheten att ta hand om det. När det gäller barnomsorgspengen talar om vilken kvinna som helst. Jag hoppas att jag missförstod den lite föraktfulla tonen. Vilken kvinna som helst det handlar om duktiga kvinnor och män! Det handlar om en kvinna eller man som också kommunen har sagt sitt ja till. Det handlar om att det ska vara en pedagogisk verksamhet. Läs propositionen, ! Där står det väldigt tydligt att den här regeringen sätter stor tilltro till den kvinna eller man som vill och har möjlighet att bedriva en verksamhet som också fyller ett pedagogiskt syfte. Det är väldigt tydligt utsagt i propositionen. Här talar vi inte om vilken kvinna eller man som helst, utan det är kvinnor och män som är duktiga och intresserade av sitt jobb och som har full möjlighet att starta företag, vilket är något mycket positivt. Hela den här möjligheten, det här scenariot, vill hindra. Det handlar om dagens moderna familjer, dagens moderna föräldrar. Det handlar om både valfrihet och flexibilitet. Rätten att välja, en stark och bra förskola det är alliansregeringens politik. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2008/09:UbU8 Studiestöd. 140 (): ska vi debattera betänkandet som gäller de motioner som inkommit under den allmänna motionstiden vad gäller studiestöd. Nära nog alla motioner är avstyrkta av majoriteten i utskottet med motivet att man vill avvakta den studiesociala utredningen. Som tur är behöver vi inte vänta så . , om exakt , lämnas den över till statsrådet . Men jag vill bara påpeka att bara för att högskoleminister får utredningen i sina händer betyder inte det att studenterna får en bättre tillvaro . Jag ser med spänning fram emot vad regeringen kommer att lägga fram för förslag utifrån utredningen. Ärligt talat känns det lite märkligt att stå här och debattera studiestöd . Jag tror att vi är fyra i den här debatten som har suttit i utredningen, och vi vet ganska väl vad som kommer att överlämnas. Det kan vi naturligtvis inte prata om . Det får vi respektera. Den diskussionen får vi ta på ett annat sätt . Men något jag ändå vill säga om denna utredning är att jag tycker att parlamentariska utredningar är bra. Det är ett bra arbetssätt att bilda sig tillsammans och vrida och vända på förslag och argument i syfte, i alla fall, att komma fram till gemensamma lösningar. Det politiska hantverket är bra, och det skulle kunna tillämpas på fler områden inom utbildningspolitiken. Det är ett bra arbetssätt, har jag sagt, men det tar tid. Och det är nu tid att höja studenternas levnadsstandard. Vi socialdemokrater har reserverat oss i det här betänkandet med främst tidsmotivet. Det är i övrigt ett mycket komplicerat system, och det behöver övervägas noga. Men att studenterna inte får det att gå ihop vet vi alla. Vi ser nu en jobbkris som vi kanske inte har varit med om . Det är hög tid att agera från politiskt håll. Enligt Socialdemokraterna är det bästa man kan göra under en lågkonjunktur och jobbkris att investera i kunskap och utbildning, så att står starkt när konjunkturen vänder. Vi socialdemokrater har lagt fram förslag vad gäller både utbildningsplatser och höjning av studiemedel innevarande år. Vi vill höja nivåerna och barntillägget. Vi vill höja fribeloppsnivån. Vi vill också höja studiehjälpen. Varje krona som vi lägger på studenternas situation kommer att gå till att öka konsumtionen. Studenterna är mer eller mindre tvungna att konsumera. Så förutom att det är en investering i människors möjlighet att utbilda sig är en höjning av studiemedel också god konjunkturpolitik. Ge regeringen det kloka rådet att höja studiemedlen nu! Ge också studenterna en nödvändig höjning! Då gör vi också någonting åt jobbkrisen. Jag vill yrka bifall till vår reservation 1. I detta betänkande behandlas också motioner som inte har ingått i den studiesociala kommitténs uppdrag. I reservation 3 handlar det om den nedre åldersgränsen för rätt till studiemedel. En studerande som direkt efter gymnasieskolan söker och kommer in på högskola eller universitet får studiemedel även om han eller hon bara är . Om han eller hon måste komplettera sina studier från gymnasiet, för att kunna gå vidare, på komvux eller en folkhögskola har personen inte rätt till studiestöd utan får studiehjälp som är . Det är orättvist. Vi menar att ungdomar ska kunna vara självständiga och inte vara beroende av föräldrar eller andra anhöriga, oavsett vilken utbildning de går. Med det förslag som har lämnats om gymnasieskolan, om att de som kommer att gå de yrkesförberedande programmen inte självklart får grundläggande behörighet, riskerar den här orättvisan att öka. Fler studenter kommer sannolikt att vara i behov av att läsa in sina betyg för att kunna gå vidare till högre utbildning. Majoriteten i utskottet har också hänvisat till just betänkande i det här betänkandet. Jag har sett att det där föreslås att man ska få göra ett undantag från 20-årsgränsen för tillgång till gymnasial vuxenutbildning. Propositionen har inte kommit ännu, men eftersom majoriteten hänvisar dit skulle det vara bra med ett klargörande i debatten . Kommer det ett förslag om att ta bort den nedre åldersgränsen även för dessa utbildningar i studiestödsförordningen? Jag skulle vara tacksam om någon av alliansens företrädare kunde förtydliga detta. Nästa orättvisa handlar om inackorderingstillägget, alltså det stöd en elev kan få om han eller hon väljer en gymnasieskola som inte ligger i hemorten. Här finns olika regler beroende på om skolan är eller om den är fristående. Vi anser att eleverna bör få en likvärdig ersättning oavsett vilken typ av gymnasieskola man väljer att studera vid. Det förvånar mig att inte utskottsmajoriteten tar chansen att hänvisa till även på den här punkten. I stället hänvisar man till en utredning som lämnades . I CSN:s remissvar till tar man upp just detta. CSN anser att fördelningen av ansvaret mellan stat och kommun för stöd för inackordering bör omprövas i syfte att få ökad likformighet oavsett vilken studieform en studerande väljer, och man föreslår faktiskt två olika lösningar. De menar att dessa lösningar även kan vara kostnadsneutrala. Den proposition som regeringen har lagt på vårt bord om offentliga bidrag på lika villkor handlar om att ge mer lika ekonomiska villkor mellan kommunala och fristående skolor. Jag tycker att det även ska gälla eleverna. 141 (): Vi står här och debatterar ett väldigt viktigt område. Det är väldigt viktigt att ge alla människor i , som vill, en möjlighet att studera på universitet och högskolor och även bedriva vuxenstudier på gymnasienivå, på folkhögskolor och liknande. För att ge den möjligheten krävs det inte bara att utbildningen är gratis utan också att man ger en möjlighet till en försörjning . Ett sådant system har vi i , även om det har många brister. Några av de bristerna hoppas jag att vi kommer att få chans att avhjälpa. Den studiesociala kommittén ska, som sagt, presentera sitt betänkande . Jag som har varit med där tycker att det finns en del bra saker och andra mindre bra. Problemet i det här sammanhanget är ju att vi för den här debatten . Jag tror att vi alla som sitter här i kammaren i princip vet vad som föreslås, men vi får inte säga någonting därför att det ska presenteras . Det är en ordning som är något konstig, för att säga det milt. Det rimliga vore förstås att vi faktiskt hade flyttat fram den här debatten så att vi hade fått en chans att diskutera det som verkligen är relevant på det här området. Därför tänker jag försöka hålla mig kort. Vi får komma tillbaka till den här viktiga debatten och får helt enkelt konstatera att vi tyvärr inte riktigt kunde föra den . En sak som har kommit ut från , vilket väl delvis är mitt ansvar, är att man inte längre garanterat ska ha rätt att få studiemedel ens om man klarar de kurser man går, utan det ska begränsas till . Det är den typen av förslag som det hade väldigt roligt att få debattera här med er . Men jag ska inte uppehålla mig mer vid det utan konstaterar bara att jag inte har träffat någon som har varit glad över det här förslaget, och då träffar jag i och för sig väldigt mycket studenter. Man kan ju tycka att det vore rimligt att de som det berör skulle tycka att det var bra, men nog om det. I stället ska jag säga något kort om nivåerna. När vi pratat studiemedel har vi också fört en lång diskussion om vad som är rimligt, och som jag sade i inledningen ska man ju kunna leva på studiemedlet. är det för många människor väldigt svårt att göra det med dagens studiemedelsnivå. Precis som framförde har vi väntat på detta. Regeringen har hänvisat till som jag och andra har suttit i. Men det är ju inget svårt beslut att höja studiemedlet. Alla måste väl vara överens om att det är för lågt, och då hade man kunnat höja det. Det behövs ingen utredning för det. lovade även att utredningen inte skulle stå i vägen för en höjning. Om nu utredningen inte stod i vägen för en höjning, kan man bara konstatera att regeringen medvetet har låtit bli att höja studiemedlet för att regeringen inte ville höja det. Det tycker jag är väldigt tråkigt. Jag hoppas att vi efter att kommittén har presenterat sitt betänkande kan se en omsvängning från regeringens sida. Anledningen till en höjning har diskuterats mycket. Bland annat kan man tycka att det är rimligt att även studenter ska kunna gå till tandläkaren. Och jag tycker att det är viktigt att studenter har råd att köpa sin kurslitteratur och inte behöver kopiera. Det hoppas jag att regeringen också tycker. Vi i har i vår budget och på många andra ställen föreslagit en höjning av studiemedlet med och att höjningen ska vara på bidragsdelen för att inte öka studenters skuldsättning ytterligare. Det kvarstår vi vid. Vi hade hoppats att höjningen skulle kunna genomföras , men vi konstaterar att den kanske kommer att genomföras av regeringen precis före valet. Det kan man tycka är lite sent när det i princip har gått , hela mandatperioden, men bättre sent än aldrig i och för sig. Jag ska också säga något kort om ett förslag i betänkandet och en reservation som jag vill yrka bifall till, nämligen reservation nr 2. Vi står givetvis bakom också de övriga, men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation 2 i det här fallet. Det gäller den så kallade karenstiden för studenter. Om man studerar och blir sjuk har man rätt att behålla studiemedlet och få den skulddelen avskriven , till skillnad från människor som arbetar som inte har en 30-dagarsgräns utan två dagars karenstid. Vi i menar att det är fullständigt orimligt att ha den här typen av långa tidsgränser. Det rimliga är att åtminstone gå tillbaka till den nivå som gällde tidigare, nämligen . Det är möjligt att det kan vara rimligt med ytterligare sänkning, men ett första steg vore att gå tillbaka . Därför, som sagt, yrkar jag bifall till reservation 2 och kan nu säga att jag hoppas att vi får tillfälle att återkomma till den här typen av debatt när vi har sett, och alla har haft möjligheten att se, Studiesociala kommitténs förslag. 142 (): Jag tycker alltid att det är intressant att höra oppositionen debattera. Oavsett om det gäller forskningsanslag, krisstöd eller studiestödshöjningar verkar oppositionen i alltid ha mer pengar. Även om den gamle finansministern har lämnat är det som om han hade lämnat kvar sin plånbok här. Vi i alliansen har vid ett flertal tillfällen uttalat att vi värnar om studenternas studiesociala situation. Vi tycker att det är viktigt att studiemedel och andra sociala trygghetssystem samverkar på ett optimalt sätt, så att studenterna har möjlighet att försörja sig och leva ett tryggt liv under sin studietid. Alliansen tycker också att det såklart är bra att människor utbildar sig. Och vi kan i vara stolta över ett av världens mest generösa studiestödssystem. I är faktiskt utbildningarna gratis för studenterna, och man kan få studiebidrag för att helt kunna koncentrera sig på sina studier. Och det ska vi vara glada för. Men, visst, man kan alltid önska sig att studenterna ska kunna unna sig någonting extra eller kunna ha större marginaler. Det är därför som politiken måste kunna skapa förutsättningar för studenter att förbättra sin ekonomiska situation på flera olika sätt. Det kan handla om höjda studiemedel men även om att avskaffa kårobligatoriet eller att öka lönsamheten för studenter när de arbetar lite extra. Vi vill göra detta på ett ansvarsfullt sätt. Därför har alliansregeringen tillsatt en studiesocial utredning. Den ska, som många andra påtalat, kartlägga och utreda bland annat studenters ekonomiska situation, där bland annat framtida beloppsnivåer och friloppsnivåer kommer in. Utgångspunkten är att systemet långsiktigt ska säkerställa en skälig levnadsstandard för de studerande i . har det fallit sig så, som alla vet, att den studiesociala kommittén lämnar sitt betänkande , medan vi i debatterar motionerna här . Man kan tycka att det är olyckligt, men är det så. Jag hoppas att vi ändå får en intressant debatt om var de olika partierna står. I betänkandet som vi nu debatterar finns många motioner med intressanta förslag, till exempel de många borgerliga motionerna om att avskaffa fribeloppet. Jag tycker personligen att ett generöst studiemedelssystem måste skapa möjligheter för studerande att till exempel arbeta extra vid sidan av sina studier. I har vi haft en politik som missgynnat de studenter som valt att jobba extra. Konsekvensen av det har varit att många studenter förlorat en sidoinkomst, inte lyckats få in en fot på arbetsmarknaden och i vissa fall varit tvungna att ta svartjobb för att klara ekonomin. Jag hoppas naturligtvis på att vi kan se en förändring av det här framöver. En annan viktig fråga är såklart studenternas studiesociala tillvaro. Som jag nämnde har många studenter en knepig situation, inte minst de studenter som har barn att ta hand om. Den studiesociala utredningen ska, förutom att se över den ekonomiska situationen för studenter, även se över de studiesociala frågorna. Hur kan exempelvis studenthälsovården fungera bättre? Hur kan studiestödssystemet bättre samspela med de övriga trygghetssystemen som vi har i samhället? kommer vi här i kammaren och ni tre personer uppe på läktaren att få höra vad den studiesociala kommittén har att föreslå i ämnet. lär vi säkert också få höra många kommentarer från vänsterkartellens talespersoner i fråga om studiemedlen. Då kommer vi bland annat att få höra från Socialdemokraterna att de vill höja studiebidraget med , att vill höja det med och att vill höja det med tre förslag från tre partier som fortfarande inte kan enas i studiestödsfrågan. För att illustrera oenigheten i oppositionen kan man bläddra lite i dagens betänkande. Socialdemokraterna har där reserverat sig på punkt 1, men inte och . har reserverat sig på punkt 4, men inte Socialdemokraterna och . Socialdemokraterna och har däremot reserverat sig tillsammans på punkterna 5 och 6 men inte tagit med . och har dessutom lämnat särskilda yttranden på punkt 1, men inte tillsammans utan enskilt och inte ihop med Socialdemokraterna. Som ni hör råder det fullständig förvirring inom vänsterkartellen på studiestödsområdet. Inte nog med att vänsterkartellen är oense. De kan heller inte finansiera sina egna förslag till studiestödshöjningar. Socialdemokraterna säger sig vilja höja studiemedlen med , som jag tidigare nämnde. En sådan höjning kostar 1 ½ miljard kronor, men Socialdemokraterna har bara avsatt 520 miljoner i sin budgetmotion till att höja studiemedlet, alltså en tredjedel. Det leder ju snabbt till att deras höjning med blir en höjning med . har deklarerat att de vill höja studiemedlet med . Det är mycket pengar, och det skulle säkert alla vara glada för. Men satsning riktar sig inte riktigt till alla landets studenter. , , presenterade Socialdemokraterna och en särskild KY-, högskole- och komvuxplatssatsning på 11 000 fler platser de kommande tre åren. Där glömde helt enkelt att skicka med pengar till studiemedel. Man skickade med pengar till platser. Socialdemokraterna skickade med pengar till platser. Socialdemokraterna skickade med pengar till höjda studiemedel. Men glömde att skicka med pengar till studiemedel. Därför får inte alla studenter en höjning med politik. Det vore även intressant att få höra från vad man tycker om och Socialdemokraternas satsning på fler högskole-, KY- och komvuxplatser som presenterades . Som vi alla vet var vänsterkartellen inte riktigt komplett . var inte med i startuppställningen när det gällde studiestödsfrågor och studiepolitik. Men det är man . Då undrar man såklart: Är satsningen aktuell fortfarande eller var det bara en tom presskonferens utan pengar men med tomma löften? Är med i s- och mp-satsningen på fler platser i KY, högskola och komvux? Vänsterkartellen kan som vi hör inte komma överens om en gemensam summa, inte finansiera sina egna förslag och inte enas i sin kritik mot regeringen. Mot detta, mina vänner, står en samlad allians bestående av fyra partier som alla bejakar frihet och ser till människors möjlighet att utveckla sina studier. Vi värnar om studenternas studiesociala situation och tycker att studenterna ska ha möjlighet att försörja sig och leva ett tryggt liv under sin studietid. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. 143 PER LODENIUS (c): Jag inleder med en fråga: Är det rimligt att man hindras från att arbeta eller att starta företag vid sidan av sina studier även om man klarar sina studier ändå? Det handlar om dagens fribeloppsnivåer som utgör ett hinder för studenter att arbeta vid sidan av sina studier och också motverkar tidiga kontakter med arbetslivet. De jobbskatteavdrag som har införts gynnar de studenter som vill arbeta vid sidan om. Arbetsgivaravgifterna har också sänkts för unga och mer flexibla anställningsregler för visstids- och säsongsanställda har införts.