prot · GX0941 · 2009-12-02 00:00:00 — Jag vill återgå till jämförelsen mellan situationen under förra valperioden och situationen . Befolkningens syn på den privata konsumtionen är på samma nivå som den var . Men jag betonar att det då var en s-regering och högkonjunktur. är det en alliansregering i den största kris vi haft i mannaminne. Det var ingen speciell företeelse bara som gjorde att man låg dåligt till, utan man låg dåligt till redan från mitten på 2004 och fram till valet. var det en viss uppgång, men sedan dalade det igen . är vi alltså uppe på en nivå som är betydligt högre än den varit sedan mitten på 2004. pratar jag om människors känslor, inte om det sakliga. Det är precis det som spelar roll när man väljer politiska partier och så vidare. Därför är det så viktigt hur detta fungerar, både för och för mig. Jag frågar återigen: Är det inte besvärande att människor har känslan av att det , i en stor finanskris, är bättre än det var när Socialdemokraterna satt i regering? 98 () replik: Jag blev inte riktigt klar på resonemang om den rika halvan och den privilegierade delen halvan var det väl kanske inte. Var det en anklagelse mot alla i oppositionen? Var det någonting som Socialdemokraterna hade uttryckt? Jag har i alla fall svårt att förstå hur den rika halvan skulle kunna vara några andra än de som tjänar mer än medianlönen, och den ligger i alla fall en bra bit över de 18 000 eller vad det nu var som nämnde. Däremot tycker jag nog att den som tjänar 38 000 kan anses vara hyfsat privilegierad. Man skulle kunna ha en vulgärdebatt om att det bara är supermiljardärerna som ska betala mer i skatt, men vi vet alla här att det inte ger några stora pengar, för de är inte så många. Vill vi ha ett solidariskt skattesystem där de som tjänar mer också betalar mer i skatt skatt efter bärkraft helt enkelt måste människor som tjänar hyfsat mycket, kanske kring 38 000, 40 000, 43 000, någonstans där i krokarna, kunna vara med och betala mer pengar. Det tycker inte jag är så konstigt. pratades det också om. Det är lite intressant att de lyfter fram detta som ett risktagande inte jobbskatteavdraget i sig, men att det är en ofinansierad reform, en permanent skattesänkning som är ofinansierad. Det är inget konstigt med att man har en ofinansierad skattesänkning i en lågkonjunktur som stimulansåtgärd, men detta är tänkt att gälla för evigt. Då är frågan hur man tänker plocka in dessa pengar efteråt, när konjunkturen vänder och man vill börja komma tillbaka till överskott igen. Jag utgår verkligen ifrån att regeringen inte har för avsikt att fortsätta att köra med underskott även i andra konjunkturlägen. Är det då så att man har andra skatter på lut som man tänker höja, eller är det nedskärningar vi behöver fundera på? Något som jag också tycker är intressant med när det gäller jobbskatteavdraget är att man redan i den tidigare rapporten funderade på om det inte var så att man redan hade börjat se de största effekterna av jobbskatteavdraget och att ytterligare jobbskatteavdrag inte skulle ge något större resultat. Vad säger om det? 99 () replik: Finanspolitiska rådets kommentarer är alltid intressanta att följa. I det här fallet säger man att det finns en risk på grund av att det inte är finansierat, precis som jag försökte belysa, som har tagit upp i sin reservation och som även säger. säger man att regeringen för en aktiv politik och att jobbskatteavdraget är en bra väg att gå. Då kan man fundera på hur man kan genomföra detta utan att finansiera det. Tanken i den planering som finns från regeringens sida är att genom att fler kommer i arbete när det vänder kommer detta att innebära att man har kommit i balans eller 2012. Då är situationen återställd. Men vi kan inte bortse från att vi nu befinner oss i den djupaste finanskris vi haft i mannaminne. Här gör man satsningar för att klara sig ur krisen, och det visar sig i jämförelse med andra länder att vi har lyckats relativt väl. När jag talade om den rika halvan respektive den privilegierade halvan var det inget angrepp på . Det är en analys jag har gjort av de medieskriverier och presentationer som har gjorts av det socialdemokratiska budgetalternativet. Det är bland annat där den här vokabulären används kanske inte direkt i skrivningen där, men i vulgärmedierna pratar man om den rika halvan. Då är gränsen 19 700 i inkomst. Jag tror att de som ligger på den lönenivån är mycket förundrade över det synsättet. Sedan har vi den privilegierade halvan. Jag kan hålla med om att inte är någon dålig lön. Men jag tror inte att man skulle karaktärisera sig som den privilegierade halvan. I folkmun normalt är nog människor med inkomster och lönenivåer som är betydligt högre än den privilegierade delen. 100 () replik: Det är rätt att vi har lyckats klara oss hyfsat väl genom krisen för att vi och då menar jag vi gemensamt: regeringar av olika kulörer och stödpartier av olika kulörer har byggt upp ett överskott som vi har kunnat använda nu under krisen. Det är väldigt bra. Men frågan är vad man ska göra sedan. Jag vet inte om jag ska tolka tal om jobbskatteavdrag som att vi nu är tillbaka i den tid då man diskuterade dynamiska effekter och att skattesänkningar på något sätt skulle betala sig själva, så att man inte skulle behöva betala dem. Jag hoppas att så inte är fallet, för det är väldigt viktigt att vi har god ordning i våra finanser. Frågan är vad som kommer härefter. har som sagt redan tidigare diskuterat hur länge man kan få effekt av jobbskatteavdraget och när det egentligen inte ger så mycket mer. säger att han ser fram emot ett femte steg. Är det någonting som är gemensamt för hela alliansen? Vi får ofta frågor om vad vi går till val på för skattepolitik. Har ni pratat ihop er om det? Blir det ett femte steg och ett sjätte? När tar det slut? När lönar det sig att arbeta? 101 () replik: Det är så inom alliansen likaväl som inom det röda laget att det är flera partier. Vi har inget majoritetsparti som självt kan gå ut och säga hur det ska vara, utan partierna har sina egna liv. I vårt fall har en skattegrupp suttit och gjort analyser , även analyser av hur man runt om i världen i övrigt ser på ekonomiska förändringar och så vidare och hur det påverkar landet . Vi lever i en global värld. Vi lever i ett samhälle som inte ser ut som det gjorde så sent som för fem . Det gäller att tänka nytt i många fall. Därav har vi kommit fram till att ett femte jobbskatteavdrag kan vara berättigat under kommande period. Vi har inte i våra beräkningar använts oss av begreppet dynamiska effekter, utan vi försöker här få en klar finansiering av de förslag vi lägger fram. Det känns också tryggt att höra att tycker att det är god ordning i finanserna och att vi gemensamt har sett till att vi är i den situation vi är. Jag tycker att det låter bra att det synsättet finns hos , om det skulle behövas en förstärkning i det här laget också. 102 (): Jag yrkar bifall till skatteutskottets förslag i betänkande SkU23 och avslag på reservationerna. Vi debatterar alltså nu del fyra i jobbskatteavdraget, som kommer och innebär att det ska löna sig bättre att arbeta och att det ska löna sig bättre att arbeta mer. Det som är grundläggande i alla de här jobbskatteavdragen är att man ska se och premiera arbetets värde, att flit ska löna sig, att det arbete som man utför ska löna sig och att det inte bara är vägen utan också arbetet som är mödan värt. Med det fjärde jobbskatteavdraget kommer av alla som arbetar heltid att ha fått skatteminskningar på mer än , mer än mer i plånboken . Det har funnits lite olika exempel här när det gäller yrkeskategorier. Det har pratats om vårdbiträden. hade en hel uppräkning. Eftersom jag kommer från skolstaden tar jag, inte helt oväntat, upp två vuxna i en familj där båda är gymnasielärare. För dem kommer det att bli mer . Detta är personer som lagt en väldigt stor del av sitt liv på utbildning och som oftast lägger otroligt mycket tid och, ska jag säga, glädje i sitt yrke. De gör det inte bara inom den ordinarie arbetstiden utan också vid sidan om. När räkningarna ska betalas gör det skillnad att ha mer . Det blir mer i plånboken för ett sådant hushåll. Jag tycker att vi ska se och prata om jobbskatteavdraget som en faktisk löneökning, för det är det. Jobbskatteavdraget är en åtgärd för att främja sysselsättningen och för att fler ska arbeta mer. Men det finns, fru talman, en annan viktig aspekt som har varit uppe lite grann i debatten, och det är att de som arbetar får förfoga över en större del av sina inkomster. Människorna i får större möjlighet att fatta egna beslut i sin egen vardag. Även om inkomstskatten är den största kostnaden i de flesta hushålls budgetar gör alltså jobbskatteavdragen det lättare. Sänkt inkomstskatt är en frihetspolitik. var, om jag uppfattade det rätt, inne på om skatten spelar roll för sysselsättningsnivåerna. Hon menade att det finns mycket annat som påverkar hur mycket man vill jobba och vilket yrke man väljer. Så är det givetvis, men och det tror jag att jag har haft uppe tidigare kom det en rapport från som är filosofie doktor vid . Hon visade i rapporten att mycket av senare tids forskning visar just att skatter spelar en roll för sysselsättningsnivån och därmed givetvis arbetslösheten. Då handlar det inte enbart om att sänkta arbetsgivaravgifter ökar antalet jobb även om det handlar om det också utan om att höga inkomstskatter är en viktig förklaring till att vi arbetar färre antal timmar i än på andra håll i världen. Det handlar också om att en sänkning av skatten påverkar valet av utbildning, hur hårt man arbetar och hur många timmar man arbetar. Vi ska självklart betala skatt för vår gemensamma välfärd, men vi ska inte ha så höga inkomstskatter att det nästan är omöjligt att få pengar över till sparande. Den som har tillgångar har ofta fått dem på ett helt annat sätt än genom att arbeta. Det kan vara lotto, arv eller att man har köpt ett hus när man var ung som haft en värdestegring och som man sedan när man blivit äldre har sålt och fått pengar för. Jag tycker att man verkligen ska ha en reell möjlighet att arbeta sig till tillgångar och skapa sin egen välfärd, och det får man genom jobbskatteavdragen. Var tredje svensk har noll tillgångar eller mindre. Det tycker inte jag är okej. Varför ska inte vanligt arbete löna sig? Det tycker jag är frågan vi ska ställa till oppositionen. Som liberal tycker jag självklart att var och en ska bestämma så mycket som möjligt över sitt liv, och därför är det viktigt att man får bestämma så mycket som möjligt också över sina inkomster. Det finns en utmärkt sajt, fru talman, som har adressen . Där kan man räkna ut effekterna av jobbskatteavdragen, både de tidigare och det som kommer, i sin egen plånbok. Jag hoppas att många i kommer att göra det. Oavsett vad oppositionen säger är det så att låg- och medelinkomsttagare i relation till lönen får de största inkomstskattesänkningarna. Sedan kan vi såklart diskutera var gränsen mellan en medelinkomsttagare och en höginkomsttagare går. Något som jag också tycker är värt att påpeka är att ungefär 265 000 personer som har inkomst från aktiv näringsverksamhet, det vill säga företagare, också berörs av detta fjärde jobbskatteavdrag. Det är mycket bra att även företagarna får mer i plånboken. Det är de värda. I oppositionens budgetalternativ skilde det mer än 20 miljarder i skattehöjningar mellan å ena sidan Socialdemokraterna och och å andra sidan Vänstern. I budgetförslagen nu skiljer det efter vad jag har kunnat se ännu mer än så. Hur ni kommer att få ihop ert gemensamma budgetalternativ är ert problem, men det jag tycker att man ska vara tydlig med är att väljarna kan vara helt säkra på att det i en rödgrön budget kommer att bli skattehöjningar för löntagare. Jobbskatteavdragen har ökat löntagarnas makt över sin vardag och gjort dem bättre rustade för att möta ekonomiska påfrestningar. Sänkt skatt på arbete ger mer pengar kvar av lönen, och det är bra. 103 () replik: Det finns inga som helst belägg för att sänkt skatt ger fler jobb. Jag nämnde i mitt anförande en forskningsrapport som tvärtom visar att det som ger fler jobb är starka parter på arbetsmarknaden och makroekonomisk samordning. Starka parter och arbetsmarknadspolitik ger fler jobb, inte sänkta skatter och försämrade villkor. Arbetarrörelsens Tankesmedja har precis nu i dagarna kommit med en rapport från de arbetsmarknadspolitiska experterna , som är väldigt kända och duktiga. De kommer också till den alldeles självklara slutsatsen att det måste finnas arbeten för att arbetslösheten ska minska. Det gör det inte , med den borgerliga politiken. Balansen mellan utbud och efterfrågan måste återskapas, säger de, genom en efterfrågestimulerande ekonomisk politik och en aktiv arbetsmarknadspolitik. Om inte forskningen duger som bas kan man titta på verkligheten. Jag nämnde också i mitt anförande att novembersiffrorna från Arbetsförmedlingen visar att det är 92 000 fler arbetslösa än . Det är 92 000, , med era jobbskatteavdrag. Hur ska ni förklara det för de arbetslösa? 104 () replik: Jag tycker att och socialdemokratin gör det oerhört enkelt för sig om de säger att det är den borgerliga politiken som gör att det inte finns några jobb. Jag tycker att det visar antingen att det bara är en del i retoriken eller att de har väldigt dålig kunskap om hur företagande och arbetsmarknad hänger ihop. Vi har fortfarande en lågkonjunktur här i , och det har vi haft ett tag. Jag tycker inte heller att Socialdemokraterna ska glömma bort att det när de satt i regeringsställning var en riktigt ordentlig högkonjunktur, och då ökade arbetslösheten. Man får nog alltså ha lite koll på vad man pratar om, tycker jag. När det gäller forskning får vi väl göra så att vi skickar våra forskningsrapporter till varandra, och sedan får vi se om vi kan hitta någon glädje i det. Jag tar gärna emot den som du hade, och jag ska om du vill skicka till dig. 105 () replik: Ja, vi ska nog hålla lite koll på siffrorna. Senast vi var i regeringsställning var vi det , och det var inte högkonjunktur . Det var både lågkonjunktur och högkonjunktur. Men när vi lämnade över regeringsmakten till den borgerliga sidan efter valet var det inte någon höjd arbetslöshet. Då gick det som tåget, och antalet arbetande människor ökade . Men snart nog efter att ni kom till makten minskade det, trots era jobbskatteavdrag. Jag ska inte säga tack vare, för det var kanske inte jobbskatteavdragens skuld att arbetslösheten ökade, men de hjälper inte till att skapa de jobb ni pratar om. , du pratade om din gymnasielärare som skulle få mer med er politik. Det kanske stämmer om hon inte tillhör de 60 000 som enligt regeringens egna beräkningar får lov att gå från den offentliga sektorn . I och med att hon förlorar sitt jobb försvinner ju de 1 700 med ett penndrag, direkt. Hon får inget jobbskatteavdrag om hon blir arbetslös eller sjuk. Dessutom får hon med er politik ingen rejäl, hyfsad a-kassa heller. är det av de arbetslösa som får av sin lön i a-kassa. Så kan det se ut för en gymnasielärare i borgarnas . 106 () replik: Vi har helt olika fokus. Jag menar att alliansregeringen, och även jag har fokus på dem som arbetar och att det ska löna sig, medan och socialdemokratin har fokus på dem som inte har arbete. Det är fortfarande så att det finns betydligt fler gymnasielärare i som har arbete än som inte har det. Jag skulle vilja fråga dig: Vad säger ni till gymnasieläraren, vårdbiträdet i eller var man nu befinner sig? Vad säger ni till de låg- och medelinkomsttagare som ni träffar när ni ska förklara för dem att ni kommer att höja skatten rätt rejält och att de alltså kommer att ha mycket mindre i plånboken med ert sätt att vilja budgetera för ? 107 (): Jag vill å vägnar yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet om jobbskatteavdrag 4 och avslag på respektive oppositionspartis reservation. Såväl svenska som internationella erfarenheter visar att en politik som gör det mer lönsamt att arbeta eller att bedriva aktiv näringsverksamhet är avgörande för en varaktig, ökad sysselsättning och minskad frånvaro på arbetsmarknaden. En lägre skatt på arbetsinkomster ökar också individernas självbestämmande över den egna inkomsten och gör att fler kan försörja sig på sin lön. Med det fjärde steget beräknas den totala stimulansen via jobbskatteavdraget uppgå till . Staten äger inte medborgarnas löner. Skatt ska betalas efter bärkraft. Vi ska gemensamt och solidariskt bära den börda som vår gemensamma välfärd kräver. Alla ska inte betala lika mycket. Högavlönade ska betala mer i skatt än lågavlönade. Jag är som kristdemokrat och företrädare för ett av allianspartierna glad att vi har genomfört jobbskatteavdraget, att vi nu fortsätter med det i ett fjärde steg och att vi ser jobbskatteavdraget som ett förvärvsavdrag först och främst inriktat på låg- och medelinkomsttagare. får nu dessa inkomstgrupper ett extra angeläget tillskott i plånboken av pengar som de har jobbat ihop och som rättmätigt tillhör dem själva. motsvarar summan av de jobbskatteavdrag vi har genomfört en extra månadslön, en trettonde månadslön, för det vårdbiträde som vi har talat så mycket om, den bibliotekarie, den lärare eller den byggnadsarbetare som vi kan se framför oss, oavsett om han eller hon bor i eller i . Alltför höga skattenivåer, fru talman, inkräktar på den enskilda människans och familjens rätt och ansvar att förverkliga grundläggande värden och livsmål. Att höja skatten innebär inte nödvändigtvis att mer pengar flödar in i statskassan. Att höja skatter innebär också effektivitetsförluster i ekonomin. Detta är oerhört allvarligt, speciellt i det konjunkturläge som råder just . Det sista som företagarna behöver nu är ytterligare pålagor som gör det svårare att överleva. Det sista som löntagarna behöver just nu är ytterligare pålagor som gör det ännu svårare att överleva. För den enskilda individen och för familjen innebär det naturligtvis en välfärdsförlust och en frihetsförlust, för dem som lever på marginalen, att få sina skatter höjda. Mitt råd, råd och alliansens råd till oppositionen är att inte ta bort jobbskatteavdraget från vårdbiträdet, från byggnadsarbetaren eller från läraren. Låt det vara kvar. Dra inte ned efterfrågan i samhället. De skattesänkningar som vi i alliansen har genomfört i form av jobbskatteavdrag innebär alltså en förstärkning av inkomsterna motsvarande en 13:e månadslön. I ett antal länder på kontinenten, inte minst katolska länder, har man den traditionen att löntagarna av sin arbetsgivare får en extra månadslön utbetald. Denna tradition har vi inte i , men man kan ju säga att ett borttaget jobbskatteavdrag 1, 2, 3 och 4 innebär att det vi nu har tillskapat med en 13:e månadslön i vårt land skulle försvinna. Jobbskatteavdragen innebär, som sagt, att det blir mer lönsamt att arbeta men också att vara företagare. Det ökar sysselsättningen, det stimulerar tillväxten och det förbättrar de offentliga finanserna. Detta, fru talman, är något som har konstaterats både av och av . Jag vill gärna upprepa att det handlar om betydande belopp för den enskilde löntagaren som om det avskaffas skulle försämra hennes och hans köpkraft och ekonomiska situation. Jag vet att det finns ett stort engagemang och patos kring skattefrågor i alla partier och att ni från oppositionens sida tycker att vi har sänkt skatter för mycket. Men tänk också på att höjda skatter innebär en försämrad levnadssituation för enskilda som får behålla mycket mindre av sin lön. Vi har, fru talman, konstruerat jobbskatteavdraget på det sättet att den största procentuella sänkningen av skatten går till den som tjänar minst. Det har förts en berättigad debatt här om man ska räkna i procent eller kronor. Ni vet alla att det i löneförhandlingar är ett naturligt inslag från de fackliga företrädarna att se lönehöjningarna i procent, normalt inte i kronor. Vi kan konstatera att när det gäller jobbskatteavdraget kan en läkare med en genomsnittsinkomst få i skattesänkning och vårdbiträdet . Dagens debatt handlar alltså om det fjärde jobbskatteavdraget. Vi är många och jag tillhör dem som har förfäktat att vi ska se det som ett förvärvsavdrag, som ett obyråkratiskt och generellt sätt att återställa det avdrag för inkomstens förvärvande som var relativt gynnsamt men som över tiden har urholkats. Ett jobbskatteavdrag är ett generellt, obyråkratiskt förvärvsavdrag. Mitt under brinnande finanskris har alltså alliansregeringen dessutom sänkt skatterna två gånger för pensionärerna med sammantaget 5 ½ miljard kronor. Detta gör vi inte som temporära åtgärder, som rådde regeringen, utan vi gör detta på ett permanent sätt. Oppositionen pekar i sina tre reservationer på en vilja att utjämna skatteskillnaderna mellan löntagare och pensionärer. Men de gör det på ett sätt som inte stärker löntagarkollektivet utan bäddar för en höjning av skattetrycket. Att jämna ut mellan löntagare och pensionärer med en höjning av skattetrycket som huvudinstrument gör det inte bättre för vare sig pensionärerna eller löntagarna. vill höja skatterna med , Socialdemokraterna med 20 miljarder och med 17 miljarder. Vi i alliansen och anser att detta leder fel. är det juletider: Tänk på de länder som utbetalar en 13:e månadslön. Ta inte bort den extra månadslön som i praktiken har tillfallit de breda löntagargrupperna genom jobbskatteavdrag 1, 2, 3 och 4. 108 (): Likt och många andra är jag flitig läsare av . Det är en nöjsam läsning mestadels. Som av en händelse råkar även jag ha läst den artikel i nr 36/2009 som refererade till. Jag vill gärna inför komplettera med några rader ur den artikeln. Jag råkade ha den urklippt eftersom den var så intressant. Den handlade om två som bor i och heter och . är tennistränare, tror jag. Så här står det: Även tränarjobb känns säkert. Och åtminstone med LO-mått har familjen bra inkomster. anställning tjänar förarna på Stockholmståg . Med ob och andra tillägg brukar få 34.000 före skatt. De kan båda tillgodogöra sig jobbskatteavdraget. Detta är intressant. gjorde en jämförelse med . Det är bekymmersamt där. Men sanningen är ju den att Socialdemokraterna, förmodligen med stöd av och , vill bekämpa och . Vad får de då ut i jobbskatteavdrag ? vill ju inte ta bort alltihop utan bara den sista delen, men vad får de ut? Det är lätt att räkna ut det eftersom lönerna står så exakt angivna här. får , en förhöjning med , och får i storleksordningen . För den familjen gör det . Och på en mandatperiod den som ni ska avskaffa detta på handlar det för familjen och om ett inkomstbortfall på i storleksordningen i kontanter. Man ska ha klart för sig hur mycket pengar detta är. Det är därför, , som det är svårt att ta bort alltihop, även om jag har förstått att ni är ideologiskt emot jobbskatteavdraget. Det handlar om ett stort antal miljarder. Därför är min fråga, som har förblivit obesvarad under hela mandatperioden, fortfarande väldigt relevant. Jag brukar ställa den till , men han har inte yttrat sig här , så jag kan väl ställa den till , som kommer från en annan stad där har stor verksamhet. Dess värre är den verksamheten nu lite mindre på grund av att utlandet inte köper alla jordbruksmaskiner. , den fråga som ni måste ställa er om ni vill ta bort alla dessa pengar är: Hur många Volvobilar mer kommer det att säljas om man drar undan 100 miljarder i köpkraft? Hur många fler jobb kommer det att bli av detta? Det handlar inte bara om och i det rika och om andra spårvägsförare som tjänar . Det handlar om vår samhällsekonomi också. Hur många fler Volvobilar kommer att säljas om ni höjer skatterna med ytterligare 100 miljarder? Det är en intressant fråga. Jag förväntar mig inget bra svar på den. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 9 § Ytterligare sänkt skatt för pensionärer Föredrogs skatteutskottets betänkande 2009/10:SkU24 Ytterligare sänkt skatt för pensionärer (prop. 2009/10:29) 109 (): Den här debatten om sänkt skatt för pensionärer hänger ihop med den debatt som vi just har haft om jobbskatteavdraget.