prot · GW09122 · 2009-05-20 00:00:00 — Varje arbetsplatsolycka är allvarlig. Varje dödsolycka är en tragedi. Antalet anmälda arbetsplatsolyckor och anmälda arbetssjukdomar fortsätter att minska. Allt färre uppger det som en orsak till sin sjukfrånvaro. Det är glädjande. Det finns fortfarande brister i arbetsmiljön. Det finns skäl att påminna om att dödsfallen i arbetsplatsolyckor ökade. Det var också bakgrunden till den utskottsutfrågning som utskottet arrangerade . Vid den utskottsutfrågningen om arbetsplatsolyckor medverkade bland annat företrädare för och de branscher som varit särskilt drabbade. Den långsiktiga utvecklingen av antalet dödsolyckor visar på en stadig minskning, bortsett då fartyget så tragiskt förliste. låg antalet dödsolyckor på en tämligen jämn nivå. tog det lovvärda initiativet att tillsätta en analysgrupp för att göra en bedömning av om det ökade antalet dödsolyckor var slumpmässigt eller stadigvarande. Analysgruppen skulle dessutom försöka belysa eventuella samband som skulle kunna förklara utvecklingen. Därtill kom att fler avled i arbetet jämfört med . Det oroade förstås oss alla. Analysgruppen drog då följande slutsatser: De mest utsatta verksamhetsområdena är jord- och skogsbruk och byggbranschen. Anställda vid små företag och egenföretagare drabbas mest av dödsolyckor, och åldersgruppen är överrepresenterad. En rad förslag till åtgärder lämnades i rapporten. En del avsåg effektiviseringar och förbättringar av rutiner och även deras insatser. Bland annat föreslås en informationssatsning riktad mot små företag inom byggbranschen. Ett annat förslag var att samarbete med andra myndigheter ska bli effektivare och mer strukturerat så att man kan få bukt med olycksrisker inom övriga branscher. Utskottet noterar också att har inlett en bred tillsyn av jord- och skogsbruk. Det är den branschen som är den mest olycksdrabbade relativt sett. I det sammanhanget vill utskottet också peka på en förstärkning av budget med för en informations- och kunskapssatsning. Syftet med satsningen är att fler arbetsplatser ska stimuleras till ett effektivt arbetsmiljöarbete och att de ska kunna nås av den kunskap som finns i verket. Regeringen underströk i budgetpropositionen vikten av att denna information även ska nå de minsta företagen och också ensamföretagarna. Med det här jobbar . Jag känner ett stort förtroende för det arbete de gör. Vi har förmånen några av oss att sitta i insynsråd. Jag känner att den kompetens som finns hos kommer att göra mycket gott inom det här området. De är mycket strukturerade i sitt sätt att angripa de frågor som de arbetar med, tycker jag. Det framgår också av webbplats att tillsynsverksamheten i större utsträckning kommer att inriktas på små företag i riskutsatta branscher. Trots det som jag nu har redovisat finns det anledning att titta på det positiva. Det är att i ett europeiskt perspektiv fortfarande har några av de säkraste och tryggaste arbetsplatserna. Både i och inom EU-15 finns det en tendens till en minskning av antalet arbetsplatsolyckor. När vi tittar på arbetsolyckor som har lett ser vi att det finns en minskning. Det är väldigt bra. Nedgången har pågått längre inom EU-15 än i , men frekvensen av arbetsolyckor är fortfarande mycket högre i EU-15 än i , särskilt för män där nivån är drygt högre än i . Kvinnor inom EU-15 har drygt dubbelt så hög frekvens av arbetsolyckor jämfört med kvinnor i . Vi har ändå ett bra utgångsläge jämfört med många andra. Den utveckling med ett ökat antal dödsolyckor som vi kunde iaktta , som jag tidigare nämnde, var oroande. Men vi har också kunnat se att den utvecklingen har brutits. Det är enormt bra och helt nödvändigt. En av orsakerna till det är förstås att har uppmärksammat problemet. Man har tittat på det. När jag frågade företrädare för sade de att själva uppmärksamheten har gjort att man har kunnat få fram rutiner som har haft en positiv effekt. Dialog och kunskapsutbyte ger en tydlig effekt. Det handlar inte alltid om pengar. Det här innebär inte att vi kan slå oss till ro. Det måste alltid vara en strävan att en stadig minskning av olyckor sker. Men lösningen är inte alltid fler och hårdare regler. Snarare handlar det om att insikten finns. Insikten om de risker som finns ska finnas bland dem som är ute och arbetar. Det är viktigt att så långt som möjligt förhindra att risker uppkommer och att sprida information om de regler och skyddsmöjligheter som redan finns . Jag tycker också att det är jätteviktigt, som har tagits upp tidigare i talarstolen, att ha en dialog mellan exempelvis mellanchefer och andra som har ett ansvar för arbetsmiljön på den faktiska arbetsplatsen, den dagliga verksamheten. Har de en bra dialog med skyddsombudet är det en av nycklarna till en bra arbetsmiljö. Det är den erfarenhet jag har själv som mellanchef ute på företag. Där kan man lösa mycket. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit en riktad satsning på information och kunskap som ett komplement till tillsynsverksamhet på arbetsplatserna. Frågan är då uppmärksammad inom många olika områden. Inte minst självt uppmärksammar det hela förstås. Uppmärksamheten är viktig, som jag sade tidigare. Den kan ge effekt så att vi kan få bukt med en hel del onödiga olyckor som sker ute på arbetsplatserna. Jag ska avsluta med att säga det som generaldirektör sade som en sammanfattning av budskapet från det seminarium som hölls på Världsdagen för arbetsmiljö nu 2009. sammanfattning löd: En god arbetsmiljö är en framgångsfaktor för individen, företaget och samhället. Jag kan bara hålla med honom om det. Det tror jag att vi alla gör här i kammaren. 198 () replik: var inne på företagshälsovård. Det är naturligtvis något som är oerhört intressant, utvecklingen när det gäller företagshälsovård och dess betydelse. var också inne på frågan om SKL och hur man ska jobba ihop med dem. Kunskapsinhämtning och hur man utvecklar företagshälsovården är naturligtvis centralt när det gäller arbetsmiljöarbete. Det är vi nog överens om. Frågan är hur man resonerar från regeringens sida när man tar pengar från kommunerna och ger dem sämre möjligheter att göra något av detta, oavsett vilket samarbete SKL går in i, som man lägger ut pengar på att göra det. Det blir ett slags nollsummespel. Det kan aldrig ge någon effekt om man ska hämta in kunskap om detta. Samma sak gäller forskningen. Var ska forskningen genomföras? Vem ska få uppdraget? kan man kanske ångra att lades ned. Det hade varit en perfekt institution att lägga över ansvaret på för att följa utvecklingen och jobba med forskningen om företagshälsovården. Det är något av det signifikativa i den här regeringens politik. Man gör saker med ena handen och tar bort med den andra. Det är alltså en kontraproduktiv verksamhet. Man får ingen effekt av det. Varför gör ni det? Kommunernas pengar är ju det centrala i många sammanhang. Det finns mycket att diskutera när det gäller vilken verksamhet man ska ha. Personalen blir uppsagd och man blir av med personal och det blir tuffare klimat för dem som jobbar i den offentliga sektorn. Där skulle man verkligen behöva satsningar på att skapa bra arbetsmiljöer. Vi vet att det är tufft . Om man skulle hitta en väg in i detta tar man bort möjligheten att göra något bra eftersom man tar bort kommunernas pengar. 199 HANS () replik: Jag vill invända mot att regeringen tar bort kommunernas pengar. En av effekterna av att så pass många kom in i arbete före den finansiella oron var ju att kommunerna fick högre skatteintäkter . Vi har också sänkt arbetsgivaravgifterna . Det har varit bra för kommunsektorn som har många anställda. Det gav 3 miljarder till kommunerna. Från regeringens sida har vi naturligtvis givit mer pengar nu för att mildra effekterna av den svåra finanskris som vi, liksom hela världen, lider av. Den har vi ju inte skapat själva. Det är något vi måste bearbeta och arbeta med. Regeringen satsar så mycket pengar som man anser möjligt på kommunerna för att mildra effekten. Ett uppdrag som den delegation som jag pratade om har är att verka för ökad forskning på området företagshälsovård. Forskning kan ju ske på andra ställen. Tanken är förstås att forskningen ska vara så intressant att man vill ta upp den på högskolor och universitet. Jag har alltid haft en känsla av att arbetsmarknadens parter bör vara intresserade av att få fram intressant forskning om hur man på ett bättre sätt skapar en bra arbetsmiljö. Jag tycker att alla ska dela det. Som sade är en god arbetsmiljö en framgångsfaktor för individen, företaget och samhället. Det bör också väcka intresset för att forska på området, även om man inte har kvar ett arbetslivsinstitut. 200 () replik: Finanskrisen är en kapitalistisk kris. Det kapitalistiska systemet omhuldas mycket av den här regeringen. Någonstans finns det väl något slags koppling, även om det naturligtvis inte är den här regeringens fel att krisen slår till. De beslut ni har fattat som får konsekvenser på arbetsplatserna och i samhället när arbetslösheten sticker iväg kommer att skapa större problem. Man hade kunnat hålla igen. I stället för att genom skattesänkningar ge mer pengar till dem som redan har hade man kunnat hålla i pengarna och ge dem till kommunerna eller ett arbetslivsinstitut som kunde ha forskat om detta för att få fram det vi behöver ha , nämligen bättre arbetsmiljö och bättre arbetsmiljöarbete. var också inne på frågan om olyckor. Han sade att onödiga olyckor kan undvikas. Alla olyckor är onödiga. Det kan vi vara överens om. Det finns inga nödvändiga olyckor. Frågan är vilket mörkertal som finns. Det måste vara intressant att veta hur det ser ut . Hur kommer det sig att antalet sjunker? Det måste också vara något som forskningen vill ta reda på. Förutsättningen för det finns ju inte heller. Allt som underbygger det som regeringen skulle ha nytta av att veta saknas. Det finns inte heller förutsättningar att ta fram det, om man inte skjuter till mer resurser. Dem måste man ta någonstans utan att trycka pengar. För att förverkliga det som man säger sig hålla med om, nämligen nollvisionen, måste man lägga in resurser. Mål och medel, som pratade om, är just hur vi gör för att nå en nollvision. Hur gör vi för att förverkliga nollvisionen? Man måste lägga in pengar. De pengarna måste tas någonstans. I stället för att sänka skatten hade man kunnat lägga pengarna på detta och ge alla förutsättningar. Som det är nu med tillsynen på små företag, som var inne på, måste naturligtvis ta bort något annat. Då blir det problem där i stället. 201 HANS () replik: har inte sagt något om att dra ned på något annat. Man har sagt att man ska satsa på små företag och ensamföretag för att hitta bra lösningar för dem för att undvika arbetsolyckor. Självklart är alla olyckor onödiga. Jag minns att jag när jag jobbade på posten med tunga burar med paket ibland struntade i skyddsskorna. Då skapade jag själv en onödig risksituation. Det var nog det jag tänkte på när jag sade så där. Satsningar som har gjorts på att sänka exempelvis arbetsgivaravgifterna för unga och göra det billigare att anställa genom nystartsjobb har ju givit resurser till kommunerna genom ökade skatteintäkter. Jag hävdar att vi har ett annat sätt att lösa intäkterna för kommunerna än vad har. Jag hävdar att vårt sätt är det långsiktigt bästa. När det gäller forskningen har vi satsningen på delegationen som ska verka för att få fram ökad forskning inom området. Som jag sade i mitt anförande meddelade regeringen att man har beslutat att överlåta till universitet och högskolor att utforma de långa företagshälsovårdsutbildningarna. Överföringen är en del av regeringens mångmiljardsatsning på företagshälsovård. Det är också ett sätt att skapa förutsättningar att erbjuda sjukskrivna den hjälp och det stöd som de behöver för att komma tillbaka. Det görs satsningar även penningmässigt. 202 () replik: Det är riktigt som sägs att ser över en hel del saker. Det är ju deras jobb, så det är väl riktigt. Vi fick också höra att antalet tillbud ökar. Det är naturligtvis väldigt oroväckande som det är svårt att följa upp. Det är viktigt att man också ser över utvecklingen av det. Att vi har en strävan när det gäller olyckor och risker är väl också naturligt. Det kan vi vara överens om, men det behövs resurser och insatser. Det händer nya saker. Vi har hot och våld och utsatta arbetsplatser. På många arbetsställen tycker man att det är självklart att arbetsplatsen är utsatt och farlig. Därför bryr man sig inte om att anmäla och gå vidare. Det är naturligtvis också en upplysningsfråga som är jätteviktig och ligger i utbildningssystemet. Jag har en fråga till . Den gäller statistik av utländsk arbetskraft som omkommer eller skadas på svensk arbetsplats. Anser inte att det borde registreras för att man ska komma åt arbetsplatsen här i ? 203 HANS () replik: Den här frågan har ställts till generaldirektör . Det står också i betänkandet. Han kommenterade frågan genom att hänvisa till att det formellt är som styr hur statistiken förs i medlemsländerna. För att undvika dubbelregistrering vill man att en och samma olycka bara ska tas med i statistiken en gång. Han gav också uttryck för att en viktig aspekt går förlorad med det här systemet och att man måste hitta ett sätt att hantera detta. Jag är öppen för att prata med både och arbetsmarknadsministern. Jag tycker att det vore bra om man kunde finna en bra lösning till att hantera frågan. När det gäller våld på arbetsplatserna är det förstås ett problem. Här har vi Brå som gör en del insatser och jobbar med det. Det är viktigt att ge utrymme för att medvetandegöra att man verkligen ska anmäla varje gång man blir utsatt för våld eller hot. Det är jätteviktigt det kan jag hålla med om. När det gäller att tillbuden ökar är de insatser som ska göras på små företag viktiga, så att man kan förebygga risker. Jag hävdar igen att det är jätteviktigt att ha bra utbildning av mellanchefer på de arbetsplatser som är lite större. Det är också viktigt att se till att kunna rekrytera skyddsombud, för det är ibland ett problem att man inte får tag på personer som vill vara skyddsombud. Det är en jätteviktig sak att verkligen arbeta med det. Det känner jag själv. Om en bra mellanchef som är medveten om arbetsmiljön och ett bra skyddsombud som också är medveten har en bra dialog kan de avstyra väldigt många olyckor. 204 () replik: säger att det är bra om man hittar ett sätt att föra statistik på utländsk arbetskraft som skadas eller omkommer i är det bra. Men lite mer tåga måste vi väl ha i oss för att kunna kräva att det här ska finnas med. Människor som skadas på svenska arbetsplatser ska väl uppmärksammas så att man kan göra någonting åt det. finns de inte ens med i statistiken. Jag tycker att det är högst märkligt att man inte ens har kunnat gå med på det, och det har blivit en reservation. När det sedan gäller tillbuden är det väl självklart att det är omöjligt att ha samma effektivitet som tidigare när man har dragit in så många inspektörer. Vi socialdemokrater har i vår budget krävt mer resurser till för att de ska kunna anställa fler inspektörer som kan vara ute på små arbetsplatser. har, ungefär som , pratat positivt i vissa delar och tycker att det är viktigt att man driver frågorna framåt och så vidare. Men ni i majoriteten som har verktygen till hands gör ingenting i den frågan. Det är det som gör oss väldigt frustrerade. Det går inte att bara prata, utan hjärta och hjärna måste hänga ihop för att det ska bli någonting. 205 HANS () replik: Det är trevligt att en socialdemokrat tar upp den gamle folkpartiledaren talesätt hjärta och hjärna i politiken. Det håller det är ett gott talesätt. Jag hävdar att vi har både hjärta och hjärna. Att vi gör ingenting är en ren lögn. Jag sade själv att det görs en miljardsatsning på att få fram forskning och satsning på företagshälsovård. Det är inte alltid antalet inspektörer som är det viktiga för hur man klarar av att hantera och lösa problem på arbetsplatser. Det är också hur man gör inspektionerna och vilken typ av prioriteringar man gör. Det är det som man nu jobbar med inom , att titta på: Hur ska vi på bästa sätt använda våra inspektörer? De regionala skyddsombuden är väldigt viktiga. De ska aktivera och vara ett stöd för arbetsgivarna i det lokala arbetsmiljöarbetet, främst på mindre arbetsställen där det saknas skyddskommittéer. Här vill jag understryka, som vi skriver i betänkandet, att staten ger ett bidrag till den regionala skyddsombudsverksamheten på . Sedan står här och säger att vi gör ingenting. Det är en lögn. 206 () replik: Det pratas mycket om skyddsombuden, vikten av både regionala och lokala skyddsombud och kontakterna med mellancheferna. Det är väldigt många positiva ord. Men det står inte mycket om förslagen. Om det inte finns några skyddsombud, vem ska då kontrollera? En utredning föreslog att regionala skyddsombud ska kunna utses på arbetsplatser där kollektivavtal finns oavsett om det finns någon medlem där eller inte. Kommer det förslaget att läggas fram? Det är ju det intressanta i det här sammanhanget. Om nu är så positivt inställd till skyddsombudens arbete borde det betyda att han också tycker att de ska kunna gå in på arbetsplatser där det inte finns någon medlem i facket eller där det finns kollektivavtal. Är det rätt uppfattat? 207 HANS () replik: Just det förslaget har jag inte talat om, och det vill jag inte ta ställning till här . Men om det kommer ett förslag till regeringen kommer det säkert att behandlas. Jag hävdar självklart att det är viktigt att ha skyddsombud. Om jag personligen vore arbetsgivare på ett företag där det inte fanns några fackliga medlemmar skulle jag vara intresserad av att ha stöttning i form av skyddsombud. Men först måste jag, som sagt var, se förslaget och höra vad som sägs om det från regeringens sida. Personligen tycker jag att skyddsombud är viktiga. Jag är också mycket positiv, som jag sade, till den satsning på som görs på den regionala skyddsombudsverksamheten. Det är ett sätt att skapa en bra arbetsmiljö och en säkrare arbetsmiljö, och inte minst att ha en dialog med de chefer som är på plats i den dagliga verksamheten. 208 () replik: Det blir mycket skryt över de 100 miljoner som regeringen tillskjuter. Men vi kanske också ska nämna att de fackliga organisationerna tillskjuter lika mycket pengar för att detta ska fungera. Man skulle kunna anse att staten kan ta ett större ansvar för det här. Om nu inte vill svara på frågan om utredningen , som föreslog att regionala skyddsombud ska kunna utses på arbetsplatser där kollektivavtal finnas oavsett om arbetstagarorganisationen har medlemmar där eller inte, kanske han är mer inläst när det gäller stoppningsrätten. Vilken makt ska skyddsombuden ha för att kunna stoppa ett arbete som de anser kan vara en fara? Den frågan har också diskuterats väldigt mycket, och vi anser från oppositionens sida att man borde se över det regelverket för att ge skyddsombuden mer makt. Jag tror att de kan behöva mer makt i vissa fall. Om man som lokalt och regionalt skyddsombud ska kunna ha styrkan att sätta sig emot arbetsgivarens krav krävs det kunskap och utbildning hos den personen. Jag anser att regeringen inte lever upp till att se till att de har tillräckliga kunskaper om all den lagstiftning som finns på detta område. Det gäller inte minst den som påverkar från EU det finns en hel del arbetsmiljöregelverk på EU-nivå. Ska man vara ett väl påläst regionalt eller lokalt skyddsombud krävs det utbildning. Därför anser jag att regeringen bör höja ribban ordentligt. Jag uppfattar att indirekt också tycker det men inte har lyckats få gehör för detta i regeringen. Är det rätt uppfattat? 209 HANS () replik: Jag har inte lagt fram några egna förslag om detta, så på så vis är det inte rätt uppfattat. Däremot kan jag säga utifrån mina egna erfarenheter att det är ganska olika. En del skyddsombud har en väldig kunskap, och en del arbetsledare har en väldig kunskap. Det är lite olika. Självklart är kunskaper väldigt viktiga för att man ska kunna hantera de ibland svåra frågorna, om man nu ska gå så långt att man ska stoppa jobbet på en arbetsplats. Utbildning är viktig åt båda hållen, både för arbetsgivare och för skyddsombud. Så mycket kan jag säga. företrädare nämnde att det är ganska sällan man har behövt stoppa arbetet, och det är ju glädjande. Det beror på att man har en bra dialog mellan arbetsgivare och skyddsombud . Mycket fungerar bra när man har skyddsombud på arbetsplatserna och arbetsgivare som är medvetna. finns det inga nya förslag om att förstärka det hela, men sådant kan man absolut alltid diskutera. Jag hävdar att det så väldigt mycket ligger i bådas intresse att det ska fungera. Varken arbetsgivare eller arbetstagare har något intresse av att det ska hända olyckor tvärtom. Jag har själv träffat arbetsgivare på stålverket hemma, och när det händer en olycka lider arbetsledaren precis lika mycket som någon annan. Det är förstås en traumatisk händelse även för honom. 210 (): Det är roligt att se EU-flaggan här i kammaren. Framför allt arbetsmiljöfrågorna har, skulle jag vilja säga, ganska stor bäring på EU:s arbete. EU driver ju på väldigt mycket i arbetsmiljöfrågorna. EU har ända särskilda arbetsmiljöstrategier. Den senaste sträcker sig över perioden 20072012. Bättre kvalitet och produktivitet i arbetet är devisen. Det är bra att EU driver på EU:s medlemsländer för en bättre arbetsmiljö. Arbetsmiljön och arbetsmiljöpolitiken har stor betydelse för att möjliggöra regeringens jobbpolitik enligt vilken alla som vill och kan arbeta ska ha en möjlighet att göra det utifrån sina förutsättningar. Arbetsmiljöpolitiken ska tillsammans med jobbpolitiken bidra till att minska utanförskapet på arbetsmarknaden genom att skapa inte bara förutsättningar för fler arbeten utan även arbeten med goda och utvecklande arbetsvillkor som ger fler möjlighet att delta. Arbetsmiljölagen har förändrats , från att mer handla om skyddslagstiftning till att påvisa vikten av en god psykosocial arbetsmiljö. ska vi också kunna utvecklas på jobbet, och alla ska enligt arbetsmiljölagen få vara med och utveckla arbetsmiljön. Alliansregeringen har försökt få i gång en bred och öppen diskussion med berörda parter och aktörer. En början på denna dialog var framtagandet av den så kallade tankeramen som är en bred genomgång av hur arbetslivet fungerar i stort, av hur arbetsmiljön utvecklats , av hur lagstiftning och andra styrmedel i och andra länder ser ut samt av hur arbetsmiljön i ett ekonomiskt perspektiv ser ut. Utifrån det kunskapsläget tänker man sig börja hitta styrmedel som kan förbättra arbetsplatserna. Man tänker sig att en god arbetsmiljö är en förutsättning för god konkurrenskraft. behöver fortsätta att stärka sin konkurrenskraft för att fler jobb ska skapas . Regeringen har tillsatt en styrmedelsutredning som utreder på vilket sätt staten via styrmedlen kan stimulera fram en god arbetsmiljö. släppte utredningen sitt delbetänkande med förslag om hur ett svenskt system skulle kunna se ut. Förslagen är väldigt intressanta och påminner mycket om det system som finns i med en smileymärkning en gubbe som är grön, gul eller röd beroende på arbetsmiljöns beskaffenhet på det aktuella arbetsstället. Jag tror att det vore bra om vi kunde få fram ett system där företag konkurrerar med en bra arbetsmiljö. Det är viktigt att den statliga tillsynen av lagstiftningen kompletteras med en bred och aktiv partssamverkan där fackliga organisationer och skyddsombud har en viktig uppgift. Regeringen har således träffat representanter för arbetsmarknadens parter för att samråda om den framtida förnyade arbetsmiljöpolitiken. har även tillsammans med arbetsmarknadens parter diskuterat frågan om att upprätta en nationell handlingsplan på arbetsmiljöområdet. Ett arbetsmiljöpolitiskt kunskapsråd har också instiftats av regeringen. Rådets ledamöter forskare ska förse regeringen med kunskapsunderlag inom arbetsmiljöområdet baserade på både svensk och internationell forskning.