prot · GX0937 · 2009-11-25 00:00:00 — Det är helt tydligt att det behövs lagreglering inom det här området. Det visar en rad rapporter, analyser och utredningar . I och marknader nr 4 konstateras att konfliktytorna mellan offentliga och privata aktörer är betydande. Tillgänglig statistik visar att offentliga aktörers näringsverksamhet är av stor omfattning och spänner över en stor mängd branscher. Vidare sägs det att existerande regelverk och frivilliga lösningar inte har varit tillräckliga för att lösa problemen. Att offentliga aktörer säljer olika produkter och tjänster i konkurrens med privata aktörer har uppmärksammats under en följd av år. Mot denna bakgrund inrättade regeringen Rådet för konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor. Det har i många olika sammanhang påståtts att problemet är litet och obetydligt, att det handlar som små verksamheter och enstaka fall. Men enligt min uppfattning är det problematiskt att kommuner ägnar sig åt annat än det som de i normalfallet kallar kärnverksamhet. Jag tänkte bidra till debatten genom att ta några exempel. Elinstallation, som är ett kommunägt bolag, driver regelmässigt en del av verksamheten på den privata marknaden. På sin hemsida kallar man sig ett ledande elinstallationsföretag och uppger att man har såväl stora som små kunder. Man utför alla typer av elinstallationer. Det handlar om privata, offentliga, villor, verkstäder, butiker, inomhus och utomhus, och så vidare. I bästa fall kan den nya lagstiftningen leda till att man slutar med att ta uppdrag på den öppna marknaden alternativt att man säljer hela bolaget och fortsättningsvis upphandlar de tjänster som behövs på elinstallationsområdet. har efterfrågat exempel som har med lokala blomsterhandlare att göra. Jag vill glädja med att bidra med ett par exempel. I , som är den kommun jag kommer ifrån, producerades julgrupper i kommunens växthus. Det gick ut erbjudande till alla anställda i kommunen att köpa billiga och trevliga julgrupper och ge till vänner och bekanta och glädja med . Då ska man komma ihåg att är största arbetsgivare. var snäppet värre. I kommunen drev man upp julstjärnor som inte bara såldes till de anställda i kommunen utan alla invånare och även tillresta. Så ett exempel från som efter upphandling åtagit sig att tillhandahålla tjänster i fastighetsförvaltning, det vill säga skötsel av grönytor och sådant, åt kommun för perioden 20072010 med möjlighet till förlängning. Eftersom verksamheten varaktigt bedrivs för annan kommuns räkning kan man fråga sig om detta är en överträdelse av lokaliseringsprincipen. Min och förhoppning är att kommunen nu tar sig en funderare på hur den egna verksamheten ser ut. Varför driver man en sådan verksamhet som konkurrerar ut privat eller sådan verksamhet som skulle kunna bedrivas av andra? En kommun som däremot hyllar och som är ett föredöme i det här sammanhanget är . Jag måste förstås också bidra med positiva exempel. inledde man en inventering av sin verksamhet. Den nämnd som visar flest exempel på eventuell snedvriden konkurrens är tekniska nämnden. Sammanlagt handlar det om åtta olika verksamheter som nämnden menar att man inte bör fortsätta med. Man ska nu ta ställning till vad som bör vara kvar och vad man ska upphöra med. Ett område som man sannolikt kommer att avveckla är försäljningen av ett överskott av grus och stenar man har i kommunen. Det andra området som man planerar att sluta med är nyomläggning av elanläggningar hos kommunala som till exempel Hamn, parkeringsbolag på privat mark, drift och underhåll av grönytor åt kommunala bolag samt Trelleborgshem samt blomsterarrangemang åt . Jag ska inte bara glädja med blomsterexempel. Jag ska också lugna när det gäller verksamhet för funktionshindrade. Det är glasklart att det finns stöd för den här typen av verksamhet i annan typ av lagstiftning. Det finns särskild lagstiftning för detta. Det jag frågar mig är: Vad vill egentligen oppositionen bidra med i den här debatten? Är det att piska upp en oro bland funktionshindrade och deras anhöriga? syn i de här frågorna är glasklar. Det är inte okänt att vår förra partiledare och socialminister instiftade en stor reform som kallas LSS till stöd för funktionshindrade. Vårt engagemang i de frågorna är inte okänt. Problematiken när det gäller säljverksamheten är känd . Den är inte ringa. Det finns behov av att lagstifta på området. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 48 () replik: Jag kan hålla med om att just de exempel hon ger är ganska självklara exempel på att det inte är en bra sak som kommunerna gör. Det ska man avhålla sig från. Det där med gruset måste jag däremot kommentera. Jag kommer från en kommun som bygger, borrar och spränger både här och där, och det mesta av marken äger kommunen. Jag vet inte riktigt vad kommunen ska göra med gruset. Det kan vi ta i ett annat sammanhang. Vi har miljontals ton som vi åtminstone varje årtionde ska göra av med någonstans. Det blir lite knepigt om vi bara ska lägga det på deponi. Men det kan vara till ett annat tillfälle. Vår kritik mot lagstiftningen gäller otydligheten. Det finns en god rättstradition i . Man talar om att man har förarbeten till lagstiftningen. Där exemplifierar man inte bara utan talar om hur riktlinjerna ska vara vid rättstillämpningen. Det är vad som saknas i lagstiftningen i den här propositionen. Det är vad som oroar oss. Allvarligt talat, , har jag i varje fall ögnat igenom nästan alla av remissinstansernas remissvar. Så gott som alla pekar på just detta oaktat om de är positiva eller negativa till lagstiftningen. Det finns de som är väldigt positiva och tycker att det är bra att den kommer, och sedan finns det några som tycker att den är direkt negativ. Oaktat det pekar man på: Hur ska man tillämpa lagen? Det är man oroad för, och det sätter man ett frågetecken för. Det gör så gott som alla remissinstanser. 49 Tredje vice talman () replik: Jag ska inte grusa förhoppningar om att övertyga i de här frågorna. Däremot ska jag försöka komma med några klargöranden. har det frågats efter exempel. Det var också därför jag tog tid till att läsa upp några exempel från talarstolen. Det är som flera har sagt här tidigare inte möjligt att man bifogar en lång lista på vad som får och inte får göras. Så fungerar heller inte en lagstiftning. Det som är helt tydligt är att det inte handlar om den typen av verksamhet som räknas till den kommunala kärnuppgiften och huvuduppgiften. Som hela överskriften på betänkandet säger handlar det om konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet på marknaden. Det handlar om verksamhet där kommuner ägnar sig åt ren affärsverksamhet antingen genom förvaltningen eller till exempel sina bolag. Det är i den typen av verksamhet som hela problematiken ligger. Det var därför jag tog just de exempel jag tog. Det handlade om julgrupper, julstjärnor och en rad olika saker. Sedan kom vi in på en diskussion om bergmassor. Jag är glad att vi inte tar just den detaljerade diskussionen här. Det handlar om säljverksamhet i huvudsak. Känn ingen oro för den kommunala kärnverksamheten, verksamheten för barn, ungdom, funktionshindrade och äldre. 50 () replik: Det är ganska självklart att vi i den svenska rättstraditionen har haft en lång tradition av att ge vägledning för hur man ska tolka lagstiftning. Det är vad som kallas förarbeten. Alla som bara läst några lektioner juridik vet att förarbetena är oerhört viktiga. Det är när förarbetena är svårtolkade eller till och med otydliga som man ofta får återkomma till regering och riksdag för att be om en tydligare lagstiftning. Jag är rädd för att just det kommer att ske i detta fall. Det är det som är viktigt. Självklart har ingen sagt att vi ska ha en lång lista på vad som är tillåtet och inte tillåtet. Det påstår inte vi heller. Men det är viktigt med vägledning för hur man ska döma. Det ligger i den svenska rättstraditionen. Men det är möjligt att den här regeringen vill bryta denna rättstradition som har varit rådande åtminstone , och jag tror inte att vi har haft olika uppfattningar om detta. vill jag säga följande: tar upp några tydliga exempel där det handlar om så att säga ren verksamhet. Där är vi överens, och där tror jag inte att det är några problem. Men problemen uppstår när det gäller de fall som ligger lite mitt emellan, till exempel när man säljer eterneller i korgar som har tillverkats i dagverksamheten och blomsterhandlaren också säljer eterneller. Är detta illojal konkurrens? Jag säger inte att ska svara på det, men det är detta som gör att det blir tveksamheter och rättsosäkert för företagen och för kommunerna. Det är det som är det stora problemet med denna lagstiftning. 51 Tredje vice talman () replik: När det gäller senaste exempel om eterneller tror jag inte att han behöver känna någon oro. När det handlar om en del av den sociala verksamheten för funktionshindrade eller handikappade regleras det av annan typ av lagstiftning. Därför berörs inte detta i det här fallet, utan det är sådant som inte täcks av annan lagstiftning och det som har att göra med sådan verksamhet som kan konkurrera med privat verksamhet, det vill säga fullt friska personer som till exempel producerar bullar när det finns en privat bagare som gör detsamma. När det gäller yttranden och synpunkter som har kommit i fråga om förslagen har , som jag har stor tillit till och som är expert inom detta område, uttryckt sig mycket positivt om detta förslag. Frågan har utretts, analyserats och beretts . Denna fråga har alltså diskuterats under en lång följd av år. Det var i form av ett tillkännagivande från under den förra mandatperioden som ett initiativ i denna riktning efterfrågades. har vi ett förslag på bordet. Det som förvånar mig mycket är att Socialdemokraterna och den övriga oppositionen nu säger nej till något som de själva har efterfrågat . 52 PER () replik: Vi har från oppositionens sida hävdat att rättstillämpningen är oklar och att det är oklart vad som egentligen kommer att omfattas av denna lag. Lagstiftningen som den nu ser ut lämnar en enorm gråzon mellan vad som är tillåtet och vad som inte är tillåtet. Det finns stora oklarheter. Jag tolkar som att hon inte tycker att det är på det viset utan att det är ganska klart vad som kommer att vara lagligt och vad som inte kommer att vara lagligt . Jag kan ta ett exempel för att försöka belysa problematiken. nämnde själv i sitt anförande kaféverksamhet. Det kan tyckas vara solklart att kommunen inte ska hålla på med kaféverksamhet. Om en kommun serverar kaffe på ett äldreboende till dem som bor där hoppas jag att vi båda tycker att det är självklart att man får göra det. Om anhöriga och vänner kommer på besök kanske man vill ge också dem möjlighet att dricka kaffe tillsammans med de boende på äldreboendet. Det är då rimligt att de får betala för sitt kaffe, annars skulle kommunen ge bort kaffet gratis, och det kanske inte är det bästa ur konkurrenssynpunkt. Om det nu finns en kaféverksamhet där man kan dricka kaffe kanske det kommer äldre som inte bor på detta äldreboende men som besöker och vill umgås med människor i samma åldersgrupp och dricker kaffe. Det kan också tänkas att denna kaféverksamhet uppfattas som trevlig och att vanliga medborgare, som inte behöver vara äldre, kommer och dricker kaffe. Frågan är då: Var går gränsen för när denna verksamhet går från att vara en självklar del av verksamhet till att vara olaglig konkurrens enligt denna lagstiftning? Det vore väldigt bra att få ett förtydligande om var på detta sluttande plan som man ska sätta gränsen och säga: Hit men inte längre. 53 Tredje vice talman () replik: Jag tror inte att Per behöver vara orolig för att äldre människor inte ska kunna dricka kaffe tillsammans med sina anhöriga. Det är inte min uppgift att gå in i detaljer. Det är där som domstolarnas prövning kommer in när det gäller att pröva vilken verksamhet som är förenlig med lagen eller inte. I fråga om social verksamhet är frågan tämligen klar, som jag sade tidigare i replikskiftet med . Det blir en hypotetisk diskussion. Vad är det som säger att det inte finns en entreprenör som bedriver kaféverksamhet på ett äldreboende? Visst kan man gå in på detaljer, men jag tror inte att det gör det hela tydligare. Men säljverksamhet kommer att prövas av en rättslig instans så som görs i olika sammanhang. Det gäller inte bara säljverksamhet utan även andra beslut som tas inom ramen för kommunens verksamhet. Det är alltså inte en ovanlig hantering att man låter en domstol pröva en fråga. Här handlar det som sagt om säljverksamhet, och det handlar inte om andra delar i den kommunala verksamheten eller det kommunala ansvaret. 54 PER () replik: Min poäng med detta exempel var att försöka belysa säljverksamhet. Det är väldigt lätt att stå i talarstolen och säga att det är självklart att kommunen inte ska hålla på med säljverksamhet, speciellt inte när det gäller kaféverksamhet. Men när man tittar på ett fall i praktiken kan det vara motiverat att man faktiskt har möjlighet att sälja kaffe även till människor som till exempel inte bor på äldreboendet. Vi i oppositionen blev anklagade av för att piska upp stämningar och sprida oro till människor. Men det är inte vi som gör det. Det är just genom att regeringen i sin proposition ger så otroligt lite vägledning och genom att det finns så otroligt lite att gå på för de domstolar som sedan ska hantera detta som man skapar oro och piskar upp stämningar, för att använda ord. Vi efterfrågar en bättre vägledning. kan uppenbarligen varken eller jag svara på var på denna skala som man går från att vara en självklar verksamhet till att bedriva illegitim konkurrens med småföretag på orten. Då överlämnar regeringen detta helt till domstolarna utan att erbjuda någon form av vägledning för hur de ska tolka dessa rättsfall. Den vägledning som finns är mycket otydlig, och man skriver också att den inte ska kunna användas för att göra tolkningar i konkreta fall. Det finns en stor otydlighet i fråga om vilka principer som ska gälla när domstolen väl får denna fråga på sitt bord. Det är precis det som vi kritiserar. Det är det som vi är övertygade om är det som faktiskt piskar upp stämningarna och skapar oro runt om i samhället för denna lagstiftning. Det är där som vi från oppositionens sida tycker att man som regering faktiskt har ett ansvar att förbereda frågor på ett sådant sätt att man kan ge åtminstone vissa svar på vad som kommer att förbjudas med denna lagstiftning och vad som kommer att fortsätta att vara tillåtet. 55 Tredje vice talman () replik: Det är olyckligt att detta var Per sista inlägg. Det hade varit intressant att höra hur han anser att en sådan lagstiftning skulle se ut. Skulle den ha kompletterats med en lista jag ställer detta som en öppen fråga och inte som en fråga till Per vilket är alternativet? Normalt är lagstiftningen ett ramverk. Sedan tolkas den. Andra typer av beslut överklagas, till exempel i en kommun. Det finns möjlighet för både kommunmedborgare och andra som inte anser sig ha blivit riktigt behandlade att överklaga till länsrätten. Där gör man också en tolkning av lagstiftningen som är ett ramverk. Det är alltså inte unikt i detta fall. Det har under en rad år funnits exempel som visar att det råder en situation där man önskar en förändring. Det sade den förra regeringen, och det verkställs av den här regeringen. Det finns ett behov av att göra det tydligare och klarare vad man ska och inte ska ägna sig åt inom ramen för kommunens verksamhet. Som jag har sagt tidigare handlar det om säljverksamhet, inte om verksamhet i största allmänhet. 56 (): Vi behöver fler företag och fler företagare i för att råda bot på arbetslösheten och för att ha råd med välfärden. Utan de skatteintäkter som vi får från företagen skulle den svenska välfärdsstaten gå omkull. Vi kristdemokrater har tillsammans med våra alliansvänner arbetat hårt för att underlätta företagandet i . Vi har sänkt skatten. Vi har sänkt arbetsgivaravgifterna. Vi har på allvar tagit tag i de regler som försvårar företagens vardag. Alliansens politik har inneburit närmare 49 miljarder i lägre skatter och minskade kostnader. är det att ta nästa steg. Vi kristdemokrater vill införa nya regler i konkurrenslagen. De nya reglerna innebär att ett företag inte ska behöva utsättas för osund konkurrens från stat, kommun eller landsting. ska på talan av kunna förbjuda sådan osund konkurrens. Det är således en domstol som ska lösa de konkurrenskonflikter som kan uppstå mellan aktörer i offentlig och privat sektor. Här i kammaren har vi hört upprörda ord från oppositionen om att kommunernas serviceverksamhet hotas. Propositionen om konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet på marknaden som vi diskuterar är väldigt tydlig på den punkten. Jag vill här nämna två viktiga undantag från dessa konfliktlösningsregler. I det ena fallet handlar det om verksamhet som är försvarbar ur allmän synpunkt. I det andra fallet handlar det om sådan verksamhet som är förenlig med lag. Det kan till exempel handla om 2 kap. 7 § kommunallagen som ger kommuner rätt att bedriva nyttigheter av kollektiv natur. Enligt rättspraxis handlar det om eldistribution, renhållning, busstrafik, idrottsarenor, parkeringsanläggningar, hamnar och flygplatser samt byggnader som inrymmer bostäder och saluhallar. Listan kan göras lång. Men det finns också andra lagar som reglerar detta. En är den lag som infördes . Lagen om vissa kommunala befogenheter ger kommuner och landsting ökade befogenheter i förhållande till vad kommunallagen säger till exempel när det gäller att tillhandahålla lokaler. Med hänvisning till SKL hävdar oppositionen att omfattningen av osund konkurrens är relativt marginell. Marginell innebär att något är obetydligt, oviktigt, ja rent ut sagt oväsentligt. Har ni frågat dem som verkligen berörs av den osunda konkurrensen? Har du, , frågat småföretagen? Du företräder ju Socialdemokraterna som så stolt hävdar att de är det nya småföretagarpartiet. Har du, Per , hört dig för hos småföretagen? Ditt partis språkrör har ju stolt deklarerat att i en ny regering har ett särskilt ansvar för att genomföra förbättringar för småföretagen. Har du, , lyssnat på företagen? Din partiledare, den gamle kommunisten , kom enligt egen utsago ut som företagarvän . Har ni lyssnat på småföretagen? Nej, det kan ni inte ha gjort för då hade ni vetat att av alla upplever sig vara utsatta för konkurrens på den svenska arbetsmarknaden. Det motsvarar i konkreta tal inte 3 000 företag utan 33 000 företag. I de rödgrönas värld är tydligen 33 000 företag en marginell företeelse. Det går an att tala vackert om företagande, lova guld och gröna skogar åt småföretagen och lansera sig själv som företagarvän men när det kommer till att lyssna på företagen och verkligen göra något konkret slår ni dövörat till. I kommun finns det en bowlinghall. Det är inget konstigt med det. Bowlinghallar finns i de flesta svenska städer, men bowlinghallen i är lite speciell. Den drivs nämligen av kommunen. Enligt en undersökning som organisationen gjorde subventioneras varje bowlingserie i med av skattemedel. det skulle säkert den rödgröna oppositionen kalla för ett marginellt problem. Men för den företagare som funderar på att starta en bowlinghall i är det knappast ett marginellt problem. Vilken företagare kan konkurrera med en verksamhet som subventioneras med per bowlingserie? Vi kristdemokrater talar gärna om verklighetens folk, men den småföretagare som kan konkurrera med sådana villkor finns knappast i verkligheten. Oppositionen oroar sig också över att kommuner inte kommer att ha möjlighet att driva hotell med den lagändring som vi i alliansen nu föreslår. Det är viktigt att kommuner kan ge sina invånare service. Jag nämnde kommunallagens ganska digra uppräkning av vad som hör dit och alltså inte kommer att beröras av det vi nu föreslår. Men någonstans ställs detta mot vad som är kommunens kärna. Är det kärnverksamhet att driva hotell? Var drar man gränsen? När man hör oppositionen verkar det knappast finnas någon gräns över huvud taget. Genom vårt förslag till förändring i konkurrenslagen kan man säga att vi sätter en gräns. Därför vill jag yrka bifall till regeringens förslag och avstyrka samtliga motioner. I detta anförande instämde (). 57 PER () replik: frågar om vi pratar med företagen och lyssnar på vad de har att säga. Jag kan svara med en motfråga: Lyssnade på mitt anförande från talarstolen? Jag började med att mycket tydligt säga att det här är ett problem. Det finns problem med konkurrens mellan offentliga företag och privata företag. Det är ingen diskussion om den saken. Det tror jag att vi alla i kammaren är överens om. Det händer att kommunala företag överskrider sina befogenheter och konkurrerar på marknaden på ett illegitimt sätt. Redan under den förra mandatperioden tog vi initiativ till att få regeringen att reglera problemet. Vi ser problemet i allra högsta grad. Det tydligaste svar jag kan ge på fråga är: Ja, vi pratar med förtagen. Jag är ofta ute på företag och pratar med dem. Jag upplever väldigt sällan att det är konkurrensen med offentliga företag som de lyfter fram som det stora problemet. Vi ser självklart att det finns problem och att de behöver lösas. tar ett väldigt enkelt retoriskt grepp när han säger att om vi inte säger ja och amen till regeringens förslag är vi emot småföretagande. Det är en väldigt förenklad syn. Vi kan ju ha uppfattningen att det finns problem som behöver lösas, men att regeringens förslag till lösning inte är det optimala, att det inte är det bästa sättet att göra det. Vi kan tycka att regeringen har ansvaret att komma med ett bättre genomarbetat underlag och ett bättre förberett beslut. Vi säger åt regeringen att återkomma med ett bättre förslag som ger tydligare signaler om vad som egentligen kommer att hända när lagstiftningen genomförs. Det vi har kritiserat, både i vår reservation och här i kammaren, är att majoriteten inte kan ge svar på vilka effekterna blir av lagstiftningen. 58 () replik: Det är bra att Per och jag är överens om att det här är ett problem. Det är också uppmuntrande för småföretagare att Per är ute på träffar med dem. Det är bra. Jag tror att det är någonting som vi alla måste göra och prioritera att höra ifrån verkligheten. Det finns problem för många småföretagare. Konkreta exempel har efterfrågats här. I den första replikrundan här tänkte jag ge Per chansen att ge oss besked om den katalog som han efterfrågar. Var exakt ska gränserna sättas? Per parti har haft möjlighet att under tidigare mandatperioder ta fram en sådan här lagstiftning. Problemet är ju inte nytt, utan det här är någonting som har påpekats . Men då tog de inte chansen. Låt oss nu höra! Vad finns i den katalog som har efterfrågats varsågod och berätta! 59 PER () replik: Den som har lyssnat på debatten och kanske vill gå in och läsa i protokollet sedan kan se att ingen här har föreslagit att man ska presentera en katalog över vilka företag som ska fällas och vilka verksamheter som ska vara olagliga. Det är inte så demokratin fungerar. Däremot tycker vi att man behöver ha ett bättre genomarbetat underlag för att ge åtminstone några svar på vägen och lite vägledning till de jurister som man hoppas sedan ska kunna lösa problemen. Det är detta som inte finns. Det är helt enkelt ett felaktigt påstående att vi skulle efterfråga någon katalog. Det stämmer inte. frågar varför det inte gjordes någonting under de tidigare mandatperioderna. Det är inte heller sant att det inte gjordes någonting. Det togs initiativ och man genomförde bland annat utredningar, bland dem utredningar som lagstiftningen delvis baserar sig på. Utan det arbetet hade det inte funnits någon proposition för oss att diskutera . Självfallet har vi sett problemet, och vi har också agerat för att försöka hitta en lösning på det. Men det gör inte att vi är tvungna att ställa oss bakom regeringens förslag och säga att det är fantastiskt bra.