prot · GW09130 · 2009-06-11 00:00:00 — Vi har ett arbete där det fortlöpande sker framsteg. Du tycker att PFF är en jättestor fråga. Vi har varit med i PFF redan. och en mängd andra länder är också med i detta partnerskap. Vi kommer i samarbetet mellan s, v och mp att komma överens i den frågan. Vad vi här redan i vårt samarbete, långt innan vi står i en valrörelse, har kunnat beskriva är att vi är överens om de stora säkerhetspolitiska frågorna, det vill säga ett Natomedlemskap nej, tack. Vi säger nej. Vi kommer inte att ta några sådana initiativ nästa mandatperiod. Vi vet hur vi vill hantera den nordiska stridsgruppen. Vi vet också hur vi vill hantera Natos snabbinsatsstyrka. Jag förstår att försöker skapa bilden av att vi är fantastiskt oeniga när det gäller den utrikespolitiska delen. Men den som lyssnar på den här debatten märker ju helt plötsligt att oj då, det är som är de som skriver ut sig i betänkandet om att de faktiskt vill ha ett Natomedlemskap och inte kan ställa upp på den skrivning vi har här. Det är jättebra att vi försöker ha en blocköverskridande överenskommelse, alldeles utmärkt. Åter till frågan om NRF, Natos snabbinsatsstyrka. Jag hade en debatt med här om utrikesdeklarationen där han sade att vi skulle gå med. Redan då utvärderades NRF-konceptet i Nato. Och säger : Det beror på att det utvärderas. Det är därför som vi inte riktigt kan ge besked om hur vi ska ha det. sade regeringen att vi skulle vara med. Vi undrar bara: Hur ska ni ha det? Ni är oense. Försök inte dölja att det är det som det handlar om. NBG hur ska det bli 2011? På vilket sätt ska det organiseras? Vi har redan redovisat detta. Ska och gå till val på att vi ska bli medlemmar i nästa mandatperiod eller inte? Sanningen är, och det märker också lyssnarna i den här debatten, att det finns en större samstämmighet på den rödgröna sidan i säkerhetspolitiken än vad det gör på den borgerliga sidan. Och vi kommer att bli än mer samstämmiga i det arbete vi har. Jo, tack, arbetet går bra. 148 () replik: Jag tycker inte att vi fick något besked om . Jag tror inte att över huvud taget nämnde den frågan. Det tycker jag var lite oroväckande, eftersom jag var ganska tydlig med vilken fråga som jag tycker är den mest centrala, nämligen hur vi ska hantera de män och kvinnor som på , mitt, den här och svenska folkets uppdrag bygger fred och mänskliga rättigheter i . Där har den rödgröna alliansen inget besked att ge. Hur gör ni med ? Det tycker jag är den stora och viktiga frågan här och . har inte reserverat sig i detta betänkande. De har ett särskilt yttrande för att ytterligare förklara och förtydliga sin ståndpunkt. Det är inte samma sak. De kommer att rösta för och ställa sig bakom det betänkande som vi, Socialdemokraterna och alla fyra partierna i alliansen ställer sig bakom gott så. blir det ytterligare en stor och viktig del av svensk säkerhetspolitisk diskussion, nämligen den om försvaret. Då kan vi börja prata om enighet och om problem. När det gäller hur Socialdemokraterna, ska klara av sin försvarspolitik blev det inte heller något gemensamt besked från det rödgröna alternativet. Jag har sagt tydligt i mitt anförande att jag tror att vi kommer att vara mer samspelta och ha en bättre agenda för framtidens utmaningar när vi går till val 2010. Jag har också sagt att om Socialdemokraterna, , svampen, klarar av att få ihop någonting tror jag att de blir en farlig utmanare. Om man ska vinna matcher räcker det inte att ha tur och kvar få en straff och få den rätt dömd. Man måste ha ett samspelt lag som faktiskt klarar av alla besluten. vet hur det är i regeringsställning. Det handlar inte om att vara överens om det mesta utan om att klara hela den komplicerade verklighet som man har att möta, inte minst på säkerhets- och utrikespolitikens område. 149 (): säkerhetspolitiska linje ligger fast. Den syftar till att bevara fred och självständighet i vårt land, bidra till stabilitet och säkerhet i vårt närområde samt stärka internationell fred och säkerhet. Det är en linje som självklart inte ändras på en kafferast. Det är inte någonting som tas upp i en skrivelse eller tas om hand i ett motionsbetänkande, fru talman. är militärt alliansfritt. Beslutsmakten ligger här i denna kammare, i , och det är viktigt. Ingen annan tar ställning. Vi gör det själva. Här finns en bred samsyn, och jag tycker att det är bra och välkomnar detta. Utrikespolitiken ska syfta till fred, frihet och försoning, och säkerhetspolitiken är en del av vår utrikespolitik. Världen förändras, och då är det självklart att vår säkerhetspolitik måste följa med. Den måste vara framsynt, den måste vara långsiktigt hållbar och den måste vara tydlig. Ensam är inte stark. Vissa försöker bygga murar. Vi vill bygga broar. Vissa har beröringsångest. Det må gälla EU, det må gälla Nato eller annat. Viljan att stå vid sidan om allt verkar vara mer angelägen än att vara där och kunna påverka i samverkan. Från vår sida tycker vi att det är viktigt att ta fasta på att säkerhet ser annorlunda ut än i går. Vi måste ha en bred syn på säkerhet och på militära hot. Inte minst handlar det naturligtvis om individers rättigheter och säkerhet, inte enbart staters. Globaliseringen ger oss, fru talman, nya möjligheter men också nya sårbarheter. Det är viktigt att vi då inser att stärkandet av fred och säkerhet även handlar om att vara utanför vårt närområde, att det har betydelse för oss. Precis som sagts är det inte bara i utrikespolitiken som det krävs en tydlighet utan också i utvecklingspolitik, handel, folkrätt, demokrati och mänskliga rättigheter, som måste finnas där för att långsiktigt säkra fred, frihet och försoning. Vi måste inse att de nya förutsättningarna kräver samarbete och förmåga att agera gemensamt, inte ensamt. Vi gör det på olika områden. Vi gör det på biståndets område, multilateralt. Vi gör det i syfte att försöka samverka för att inte komma till många av utvecklingsländerna med olika krav i biståndshänseende. Det är självklart, fru talman, att vi måste samverka också när det gäller den säkerhetspolitiska delen. Jag gläds åt de signaler som finns och det arbete som pågår när det gäller nordisk uppbyggnad av säkerhetspolitiken. Den nordiska linjen är naturligtvis viktig; det är vår närmiljö. EU spelar en helt avgörande roll. Vi är medlemmar i , vi ska samarbeta i EU och vi har ett solidariskt ansvar i EU. Det har naturligtvis en påverkan. Vi ska inte mäla oss ut; vi ska finnas med. På samma sätt, fru talman, måste vi ha förmågan att våga samverka med andra starka aktörer. Nato har en mycket speciell roll i det sammanhanget. Om vi ska kunna göra insatser ute i världen måste vi klara samverkan och bygga samsyn. I annat fall är vi ineffektiva och når inte fred. Jag gläds också åt de delar som finns med i dessa sammanhang när det gäller öppenhet och transparens. Det är också en viktig del i att bygga säkerhet. Att inte bygga rädslor utan att bygga tydlighet i säkerhetspolitiken är viktigt. I betänkandet, fru talman, finns en diskussion om civil-militär samverkan. Låt mig säga att vi också här måste våga se vikten av att bygga civila insatser när man ska bygga fred, frihet och försoning. Vi klarar inte att med militära medel säkra freden; det krävs också att vi säkrar ett rättssamhälle. Då krävs det civila insatser; det krävs en uppbyggnad på den civila sidan. Jag vill beröra massförstörelsevapnen. Det finns en mycket tydlig skrivning i utskottets betänkande när det gäller drömmen om en värld utan massförstörelsevapen, en värld utan kärnvapen. Det är en dröm som kan synas långt borta, men den är ändå tydlig i utskottets betänkande. Det är också tydligt vad utskottet säger är vägen och riktningen som vi ska vandra. Mot bakgrund av de starka skrivningar som finns i betänkandet är jag lite förvånad över att det finns reservationer också på denna punkt. Detsamma kan man tycka när det gäller klustervapnen. Från sida var vi aktiva för att komma till rätta med personminorna. Vi drev på för att komma fram och få en avveckling av personminor. På samma sätt har vi jobbat när det gäller klustervapen. Utskottets skrivningar är tydliga. ska inte bara vara med och underteckna; vi ska stå bakom det hela fullt. Det finns några reservationer som rör tre viktiga resolutioner för fred, frihet och försoning. Det är resolutionerna , 1820 och 1612. I de delarna har vi från utskottet varit väldigt tydliga. Jag vill särskilt betona frågan om sexuellt våld. Det är ett område som kräver ökad uppmärksamhet. Från sida har vi pekat på vikten av att lyfta frågan om hur man systematiskt våldför sig på kvinnor som ett sätt att destabilisera, förhindra frihet och minska försoning. Därför är området viktigt att arbeta med fördjupat. Det är självklart att det ska finnas med när vi gör insatser för att bygga fred ute i världen. Jag kan inte, fru talman, undvika att något kommentera den vänskapliga dialog som har förts inom oppositionen, den vänskapliga dialog som utspelade sig här tidigare mellan och . Det är intressant när man talar om den stora samsynen och lyfter fram de tre områden där man säger sig vara eniga. I det betänkande som vi behandlar, fru talman, kan man notera att Socialdemokraterna har fyra reservationer helt ensamma. Vänstern och står för 18 reservationer tillsammans. har fyra egna och Vänstern sju egna. Samsynen finns uppenbarligen inte där, och de frågor som man har enats om saknas i detta betänkande. Det finns bevisligen en hel del att göra i den vänskapliga oppositionsdialog som väntar. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 150 () replik: Jag vill bara fråga om är lika starka motståndare till Nato som man var motståndare till kärnkraften. 151 () replik: Det var en spännande fråga av samma karaktär som: Har du slutat slå din fru? Jag ser framför mig en energiframtid med hållbara lösningar och förnybara energikällor. För min del är kärnkraften inte den framtidslösning som man möjligen skulle kunna tro när man hör . När det gäller Nato har vi en rätt bred gemensam syn i Försvarsberedningen. Vi står bakom detta. Jag misstänker att dessa frågor kommer att beröras mer . Vi ser värdet av att vara militärt alliansfria såtillvida att det handlar om att vi ska kunna fatta beslut i riksdag. Det är oerhört centralt när det gäller insatser och närvaro i andra länder för fred, frihet och försoning. 152 () replik: Det gläder mig att höra att är motståndare till ett svenskt Natomedlemskap. Det gläder mig också att höra att är kritisk till kärnkraften. Det låter bra. Det som dock oroar mig lite är att har en historia av att vika sig inför krav från andra partier. Jag är orolig för att kommer att vika sig efter nästa val när det gäller ett svenskt Natomedlemskap. Det skulle vara underbart om jag kunde få ett klart och tydligt besked från att man inte under några som helst omständigheter kommer att gå med på ett svenskt Natomedlemskap efter nästa val även om ber dem snällt. 153 () replik: Det här är spännande. som inte ville förhandla i talarstolen är uppenbarligen ändå inne på det spåret när det gäller andra. Det är självklart en fråga att diskutera. Skillnaden mellan oss, , är att vi i ser att verkligheten förändras. Vi ser att klimatfrågorna påverkar vår syn på hur vi hanterar energifrågorna. Vi ser att en ny värld finns där ute som gör att vi måste förändra vår politik när det gäller säkerhetsfrågor och utrikesfrågor. Problemet, fru talman, med verkar vara att han tittar mest i backspegeln. Det är inte vår modell när det gäller att forma en politik för framtiden. 154 (): Det är inte mindre neutralt för oss att stödja demokratins försvarare än det är för , och andra nationer att skicka stål, malm, olja och annat krigsmaterial till . Vi måste vara demokratins stora vapenarsenal. De orden av den amerikanske presidenten mitt under ett brinnande andra världskrig i ett tal till nationen präglar ganska mycket den säkerhetspolitiska debatten 2009. Det går inte att förhålla sig neutral mellan demokrati och diktatur. Det går inte att sedan dagar placera någon annanstans än hos den transatlantiska länken. Det går inte längre att förneka att i praktiken redan är nära anslutet till Nato. Därför har vi i lagt fram ett särskilt yttrande i utrikesutskott där vi betonar att varken i eller i regeringen står bakom fyrpartiuppgörelsen om säkerhetspolitiken . Den är dessutom överspelad på många punkter, både av händelseutvecklingen i vår omvärld och av den utveckling av den svenska säkerhetspolitiken som har skett , inte minst genom ratificering av Lissabonfördraget och den nya solidaritetsklausulen. Man kan fråga sig hur världen hade sett ut utan Nato. Den etniska rensningen på hade fortsatt. Kommunismen hade spritts ändå mer i . Talibanernas grepp över hade varit kompakt. Tiderna har också förändrats. Det är över och tio före detta medlemmar i är nu med i Nato. Både öst och väst samlas i den enda organisation som har tillräcklig effektivitet för att agera i fredsbevarande operationer i stor skala. och har gått med i Nato. blev , , , , , och medlemmar. är på väg in i Nato med hög fart. Nato är bildat av länder som gemensamt vill skydda demokratin som samhällsmodell. Nato är en försvarsallians men lika mycket en ideologisk allians för att säkerställa vårt pluralistiska och liberala samhällssystem så att det överlever kommande generationer. För mig och liberalerna är det mer självklart än någonsin att bör bli medlemmar i . Vi har haft den här debatten i vårt parti . var jag med som landsmötesombud och röstade för att borde ansöka om ett medlemskap. Politiska partier kan inte bara följa en opinion. Man måste också försöka påverka opinionen. Isolationism är passé detta år. Vi måste också släppa vår beröringsångest för Nato. har samarbetat med Nato inom Partnerskap för fred. Genom deltagande i PFF vill medverka till uppbyggnaden av ett säkrare men bara på våra egna villkor. För mig känns det väldigt märkligt att väljer att stå utanför och titta på tillsammans med diktaturer som , och som på nåder får vara med i Partnerskap för fred. Man kan också nämna att består vår svenska utlandsstyrka av 847 personer. Över 600 av dess soldater står under Natobefäl. har långt fler soldater under Natobefäl än under FN-flagg. Många svenskar är omedvetna om att vi har en Natoambassadör med eget sekretariat i högkvarteret i . av de svenska soldaterna samverkar med en organisation som majoriteten i denna kammare inte vill vara medlem i. Vi låter svenska soldaters säkerhet avgöras där inte har mycket att säga till om i styrelserummen. har även ett nära samarbete med den transatlantiska säkerhetsgemenskapen, men den trygghet som följer av ett medlemskap saknas liksom möjligheten att aktivt påverka utvecklingen. Det må vara slut , men de geopolitiska tyngdlagarna består dessvärre. har säkerhet de facto byggt på Natos stöd. Vi måste erkänna att för ett litet land kommer det stödet alltid att behövas. EU är ingen militärallians och därför inget realistiskt alternativ till Nato. Den franska militära återintegreringen i Nato är ett tecken på att fransmännen har gett upp idén att balansera genom en konkurrerande organisation. Vill vi vara med och ta ett solidariskt ansvar för säkerhet behöver vara integrerat i en europeisk och transatlantisk försvarskontext. En kombination av EU:s civila kompetens och Natos militära är framtiden för den svenska säkerheten. Blir vi medlemmar skulle vi kunna påverka dessa operationer. förlitar vi oss på att andra ska ta ansvaret. har i allt väsentligt redan tagit steget från neutralitet till solidaritet i säkerhetspolitiken. Vårt grannland har gjort tre utredningar om Nato; har inte gjort någon. Det är hög tid att vi lägger fram en utredning med fördelar och nackdelar för att gå med eller stå utanför Nato. Vi måste gå till botten med Natofrågan och lägga alla fakta på bordet för väljarna. Ett svenskt Natomedlemskap är nödvändigt av såväl ideologiska, ekonomiska som humanistiska skäl. Vi vet av historien att fred skapas genom frihet och att demokratier inte krigar mot varandra. Svenska socialdemokratiska regeringar har försökt påskina att är ett neutralt land. Det är dags att avliva den myten. Är man inte neutral ska man heller inte vara alliansfri. har i praktiken sedan dagar stått på samma sida som resten av västvärldens demokratier. Inget Natomedlemsland kan mot sin vilja tvingas att sända soldater utomlands eller gå i krig. Det står varje Natoland fritt att utforma sitt eget nationella försvar. är det naturligt för att ta vara på de möjligheter till samordning och kostnadseffektivitet som ett medlemskap i alliansen leder till. är mer Natoanpassat än många av Natos egna medlemsländer. I är det politiskt korrekt att vara antiamerikansk och därför reflexmässigt tycka illa om Nato. För alla som älskar att hata kommer det att bli tufft med som president. Vi får aldrig glömma att utan hade inte demokratin överlevt som samhällssystem . Visst har utrikespolitik gödslat antiamerikanism världen över. Stängningen av är en symbolhandling som markerar skiftet med den mörkare världsbild som representerade. Ett modernt ska leda genom att inspirera, inte dominera. Som president har sagt i ett tal: Storhet kan inte tas för given. Den måste förtjänas. finns det förutsättningar för en västvärld som samlas kring vår tids stora utmaningar klimatet, terrorismen och finanskrisen och som gemensamt står upp för demokratiska värderingar. De behövs mer . har den globala friheten gått tillbaka, enligt . av världens befolkning lever i demokratier där man får tycka, tänka och tro fritt. Glöm aldrig att har räddat demokratin : , och det . Utan hade demokratin som samhällssystem inte överlevt efter 1945. Den transatlantiska länken bör, måste och ska bli starkare. Det är sorgligt att behöva säga det, men skydd med vapen behövs ännu . Jag önskar att fler pågående folkmord, folkfördrivningar och massvåldtäkter kunde stoppas med vapen och inte bara få fortsätta under förevändning av passiv diplomati. Det stora problemet i global politik är kanske inte att omvärlden ingriper för ofta, utan för sällan när blodiga konflikter pågår framför ögonen på oss. Vi har folkmordet i det har pågått och skördar hundratals offer . Vi har folkmordet i där nästan en miljon människor slaktades 1994. I dödades tusentals muslimska män 1995. I Halabja gasade ihjäl 5 000 kurder 1988. Det är en skam för mänskligheten att vi i den fria världen inte ingrep med vapen för att stoppa dessa blodiga massmord. Den svenska utrikespolitiken vägleddes länge av en neutralitetspolitik som vilade på realpolitiska hänsynstaganden. Dessa finns inte på samma sätt. Ett problem med politiken var att regeringar gjorde denna neutralitetspolitik till en dygd. Det är dags att göra upp med den traditionen. Demokrati borde ersätta neutralitet som den svenska säkerhetspolitikens ledstjärna. firade Nato sitt 60-årsjubileum. Där satt demokratier tillsammans med demokratier och flera andra länder världen över. Man kanske är alltför optimistisk om man som folkpartist säger att man tror att vi kommer att vara med när Nato firar sitt 70-årskalas. Men jag tror inte att det är en alltför dålig gissning att så kommer att ske. Jag hoppas att vi då inte bara kommer att sitta vid honnörsbordet utan också i maktens förhandlingscentrum. 155 () replik: Som jag sade i mitt inledningsanförande stör det mig ibland att lyssna på en del partiföreträdare som försöker skapa en bild av vårt Natosamarbete som inte stämmer överens med verkligheten. Låt mig ge några exempel som hade i sitt anförande, särskilt när hon talade om de lite mer än 800 soldater som vi har ute i internationella operationer där hon säger att det är bara ett fåtal av dessa som är ute under FN-flagg och att resten är ute under Natoflagg. Varenda en av de soldater som vi har ute är ute i FN-mandaterade operationer och därmed således under FN-flagg. Operationerna genomförs dock av olika organisationer, en del av , en del av Nato och en del av EU. Men alla är ute under FN-flagg. Att skapa en bild att vi är ute i världen i något slags Natooperationer och att det är därför som vi redan är halvvägs med i Nato är helt enkelt inte i överensstämmelse med sanningen. Vi är ute i FN-mandaterade operationer som genomförs av Nato. Men allt görs på FN:s uppdrag. Vi kan inte påverka operationerna, säger . Jo, det kan vi visst. Vi har många befäl som har varit högt upp i hierarkierna i dessa internationella operationer. De sätts nämligen samman av de länder som finns med, och det är en policy att truppbidragande länder också har ett inflytande över hur operationen genomförs. Det är någonting som vi i bred gemenskap i utrikesutskottet över partigränserna har arbetat för att det ska ske. Vi har också starkt kämpat för att alla ska få tillgång till samma hemligstämplade information, så att inte våra trupper ska hamna i ett underläge jämfört med andra. Detta är också nys. Vi kan visst vara med och påverka operationerna. Sedan kommer det underbaraste av allt när talar om Natomedlemskap, och det är för att de vet att det är ganska impopulärt. De säger: Ingen kan tvinga oss ut i krig även om vi blir Natomedlemmar. Det är inget vidare bra argument att åka ned till Natomöten och säga att vi tycker att det är rätt kul med Nato och att vi gärna vill bli med och ta del av godsakerna men att vi inte är beredda att ställa upp om det kniper. Natos artikel 5 är kärnan i Nato, och det är en försvarsallians där man har ömsesidiga försvarsgarantier där man lovar att komma varandra till undsättning. Det är inte att säga att ingen kan tvinga oss ut i krig. 156 () replik: I Natodebatten är det ofta väldigt uppfriskande att höra och . Det är de två partier som är tydligt avvisande mot ett svenskt Natomedlemskap och som också tycker att vi ska fjärma oss från och hålla oss undan från Nato och inte delta på något sätt. Det är en rak och tydlig hållning. På samma sätt som tidigare efterlyste att vi skulle öppna garderoben i frågan ska jag säga att den har varit vidöppen från mitt eget parti . Vi har en väldigt tydlig linje på andra sidan att vara det mest Natovänliga partiet. Jag förstår att gärna vill hålla samman sin koalition. Men det är rätt svårt för mig som liberal att se hur USA-fantasten och den förhållandevis Natovänliga politikern och vänsterpartisten ska kunna sitta i samma skuta. Den kommer nog att sjunka tämligen snabbt när det kommer till praktiken. Vi vet också att vi i slutet av detta år ska ta ställning igen efter till hur vi ska fortsätta när det gäller . Då kommer vi också att behöva ett besked i denna fråga. har flera partier i sin egen koalition som är motståndare till att vi är där och som tycker att vi ska dra oss ur, och de är oerhört skeptiska. Vad kommer det att bli för besked? Detta är en av de viktigaste operationer och den största operationen som är med i under Natoflagg. Vad blir beskedet? Kommer ni att kunna hålla ihop ni tre, eller blir det en splittring? 157 () replik: Jag hade tänkt svara på den frågan i den förra replikrundan, men då fick jag inte av talmannen. Därför kommer jag att svara på den frågan i mitt senare anförande i denna debatt. Jag måste säga att jag ogillar när politiker från olika partier försöker skapa epitet och klistra etiketter på andra. Skulle jag vara en USA-fantast? Ja, jag tycker att är ett ganska spännande land, och jag har ganska många amerikanska vänner. Jag ogillade Bushs administration oerhört mycket, och jag är glad över att vi har nu som gör att det känns lite grann som att vi har friskare luft. har alltid varit fantast, oavsett om det har varit Bush som har suttit i administrationen eller om det har varit som har suttit där. I alla utrikesdeklarationer och regeringsdeklarationer här i kammaren har den borgerliga regeringen sagt att man vill utveckla den transatlantiska länken och samarbeta mer med den amerikanska administrationen. finns det en chans. Det har stått så varenda gång i utrikesdeklarationen. Så stå inte här och gråt krokodiltårar över att Bush är borta och att vi nu har som en fantastisk möjlighet.