prot · GX0952 · 2009-12-17 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Beslut om ärenden som slutdebatterats JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Punkt 2 (Prioritering av arbetet mot ekonomisk brottslighet) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 151 för utskottet 145 för res. 1 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 26 c, 23 fp, 23 kd För res. 1: 112 s, 20 v, 13 mp Frånvarande: 18 s, 18 m, 3 c, 5 fp, 1 kd, 2 v, 6 mp Punkt 5 (Prioritering av arbetet mot människohandel) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 152 för utskottet 145 för res. 4 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 26 c, 23 fp, 23 kd För res. 4: 112 s, 20 v, 13 mp Frånvarande: 18 s, 17 m, 3 c, 5 fp, 1 kd, 2 v, 6 mp Punkt 9 (Prioritering av arbetet mot ungdomsbrottslighet) 1. utskottet 2. res. 8 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 145 för res. 8 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 26 c, 23 fp, 23 kd För res. 8: 112 s, 20 v, 13 mp Frånvarande: 18 s, 16 m, 3 c, 5 fp, 1 kd, 2 v, 6 mp Punkt 12 (Polisens yttre organisation) 1. utskottet 2. res. 10 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 144 för res. 10 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 26 c, 23 fp, 23 kd För res. 10: 111 s, 20 v, 13 mp Frånvarande: 19 s, 16 m, 3 c, 5 fp, 1 kd, 2 v, 6 mp Punkt 13 (av grov organiserad brottslighet) 1. utskottet 2. res. 11 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 145 för res. 11 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 26 c, 23 fp, 23 kd För res. 11: 112 s, 20 v, 13 mp Frånvarande: 18 s, 16 m, 3 c, 5 fp, 1 kd, 2 v, 6 mp Punkt 31 (Utbildning om mäns våld mot kvinnor) 1. utskottet 2. res. 20 (s, v, mp) Votering: 152 för utskottet 145 för res. 20 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 26 c, 23 fp, 23 kd För res. 20: 112 s, 20 v, 13 mp Frånvarande: 18 s, 17 m, 3 c, 5 fp, 1 kd, 2 v, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Punkt 3 (Bostadspolitiska mål) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 151 för utskottet 145 för res. 1 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 26 c, 22 fp, 23 kd För res. 1: 112 s, 20 v, 13 mp Frånvarande: 18 s, 17 m, 3 c, 6 fp, 1 kd, 2 v, 6 mp Punkt 4 (Bostadspolitikens inriktning) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 144 för res. 2 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 26 c, 23 fp, 23 kd För res. 2: 111 s, 20 v, 13 mp Frånvarande: 19 s, 16 m, 3 c, 5 fp, 1 kd, 2 v, 6 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 5 (Mål för bostadsbyggandet) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 152 för utskottet 145 för res. 3 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 26 c, 23 fp, 23 kd För res. 3: 112 s, 20 v, 13 mp Frånvarande: 18 s, 17 m, 3 c, 5 fp, 1 kd, 2 v, 6 mp Punkt 6 (Stöd till bostadsproduktionen) 1. utskottet 2. res. 5 (v) Votering: 153 för utskottet 24 för res. 5 118 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 81 m, 25 c, 23 fp, 23 kd För res. 5: 4 s, 20 v Avstod: 105 s, 13 mp Frånvarande: 20 s, 16 m, 4 c, 5 fp, 1 kd, 2 v, 6 mp Punkt 17 (Mål för området Konsumentpolitik) 1. utskottet 2. res. 18 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 144 för res. 18 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 26 c, 23 fp, 23 kd För res. 18: 111 s, 20 v, 13 mp Frånvarande: 19 s, 16 m, 3 c, 5 fp, 1 kd, 2 v, 6 mp Punkt 18 (Konsumentvägledning) 1. utskottet 2. res. 19 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 144 för res. 19 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 26 c, 23 fp, 23 kd För res. 19: 111 s, 20 v, 13 mp Frånvarande: 19 s, 16 m, 3 c, 5 fp, 1 kd, 2 v, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 3 § Meddelande om partiledardebatt vice talmannen meddelade att partiledardebatt skulle äga rum kl. 9.00. 4 § Meddelande om preliminär plan för kammarens sammanträden vice talmannen meddelade att en preliminär plan för kammarens sammanträden med voteringstider till och med delats ut till ledamöter. 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2009/10:69 till socialförsäkringsutskottet /10:80 till till Föredrogs trafikutskottets betänkande 2009/10:TU8 Fordonsbesiktning (prop. 2009/10:32). 1 (): ska trafikutskottets betänkande TU8 Fordonsbesiktning debatteras. Det har sin grund i regeringens proposition med samma titel där man föreslår omreglering och konkurrensutsättning av fordonsbesiktningen. I betänkandet finns det en gemensam reservation från Socialdemokraterna, . Vi har haft obligatorisk kontrollbesiktning . Men vad många inte vet är att hade regler om periodisk kontroll av motorfordon. Reglerna gällde emellertid i huvudsak endast fordon i yrkesmässig trafik. Genom förordning om automobiltrafik skärptes och utvidgades bestämmelserna om efterbesiktning till att gälla även bilar i enskild trafik som skulle besiktigas åtminstone vart tredje kalenderår och bilar i yrkesmässig trafik som skulle besiktigas minst en gång varje kalenderår. Länsvis utsedda bilinspektörer ombesörjde besiktningen. förordning om motorfordon togs emellertid kravet på efterbesiktning av bilar i enskild trafik bort. Det hade nämligen visat sig att det största antalet olyckor hade sin grund i förarnas vårdslöshet eller okunnighet och inte berodde på brister hos fordonen. utvidgades besiktningsskyldigheten till att avse även vissa andra fordonskategorier, till exempel bilar i uthyrningsrörelse. Som ett komplement tillkom längre fram flygande inspektion på väg som utfördes av polisen. slopades kravet på efterbesiktning av lastbilar i yrkesmässig trafik. Det viktigaste skälet härtill torde ha varit att den i statspolisens trafikövervakning ingående fordonskontrollen förutsattes komma att inriktas på dessa fordon. ansåg trafiksäkerhetskommitté att periodisk besiktning av samtliga bilar skulle medföra en inte oväsentlig höjning av standarden hos fordonsparken eftersom den till största delen bestod av bilar . ökade både antalet bilar i trafik och antalet olyckor snabbt. Antalet dödsolyckor i trafiken, som 1950 var ca 500, hade fördubblats 1960 och fortsatte att stiga till drygt 1 300 dödsolyckor . Mot bakgrund av den alarmerande olycksutvecklingen i trafiken samt fordonsparkens snabba ökning beslutade 1963 att AB skulle grundas. infördes periodisk kontrollbesiktning, och märktes en kraftig minskning av antalet trafikolyckor. Med denna rapsodiska historik över äldre tiders kontrollbesiktning lämnar jag till debatt över förslagen om den framtida fordonsbesiktningen. 2 HANS (): Jag ska villigt erkänna att jag har haft lite bryderier inför hur jag skulle lägga upp mitt anförande här . Normalt när vi för debatter här i kammaren har vi olika åsikter i frågorna grundade på sakliga argument. Men när det gäller den här avregleringen saknas vettiga motiv och argument för ett genomförande av den. Därför blir det, tycker jag, en lite märklig debatt. har, som den fungerar, en väldigt effektiv organisation. Man har en väl fungerande verksamhet. Vid en jämförelse med priserna internationellt ser man att är ett av de länder som har de lägsta priserna. I allmänhet ger bilisterna mycket höga betyg. För såg det annorlunda ut. Då hade vi bekymmer med köer. Men är man oerhört nöjd med generellt sett. Tillgängligheten är hög i hela landet. Jag behöver bara titta på mina egna erfarenheter. Jag har besiktigat bilar , och senast när jag beställde tid på besiktningen fick jag . Den kunde jag inte ta, så jag fick en annan som passade mig . Jag har svårt att tänka mig att man kan få en bättre tillgänglighet. Så hög tillgänglighet har man inte när man lämnar in bilen på bilverkstaden. Trots en bra tillgänglighet i hela landet, ett lågt pris och nöjda kunder väljer regeringen att avreglera inte av sakliga skäl utan av rent dogmatiska skäl. Vi har en regering som anser att privat och avreglerat alltid är bättre. Hur det fungerar i verkligheten väljer man att bortse ifrån. Det är märkligt. När man genomför den här avregleringen kommer det enligt alla bedömare att bli dyrare för oss konsumenter. För oss som bor i storstäder, eller hyfsat stora städer som jag själv, blir det kanske inte så väldigt mycket dyrare. Men de som bor ute i glesbygden kommer med all säkerhet att drabbas av ordentliga prishöjningar framåt. Med all säkerhet kommer de också att få en försämrad tillgänglighet, för det finns ingen lönsamhet i att driva på små orter. Man kommer att få åka längre för att besiktiga bilen, och man kommer att få betala betydligt mer än . När man får olika aktörer på det här området innebär det också att det uppstår risk för olika behandling eller sämre rättssäkerhet i processen. Därför tvingas man från samhällets sida att bygga upp en dyrbar kontrollapparat för att kontrollera att de privata aktörerna och även , som ju med all säkerhet också blir privat i förlängningen, följer reglerna. Denna kontrollapparat ska betalas av oss konsumenter. Jag tycker faktiskt att det är ordentligt upprörande när regeringen sätter medborgarnas intresse i andra hand och bortser från att det blir en sämre samhällseffektivitet och att det blir dyrare för medborgarna. Uppenbarligen tycker man inte att det gör någonting. Viktigast för den här regeringen och majoriteten är nämligen att företag får möjlighet att tjäna så mycket pengar som möjligt på medborgarna. Jag tycker att det är en mycket märklig syn man har på sitt uppdrag. Jag tycker också att det är en mycket märklig syn på företagande och tillväxt. En regering borde, som jag ser det, verka för medborgarnas bästa och att vi har en effektiv samhällsorganisation. får vi en sämre och mindre effektiv organisation när det gäller . Det enda som jag skulle kunna spåra är en fördel med detta ur regeringens synvinkel är att ett antal företag kan etableras så att det skapas några arbetstillfällen. Det är klart att vi behöver fler företag i det här landet, men vi ska inte skapa fler företag genom att försämra effektiviteten i samhället och göra det dyrare för medborgarna. Man ska inte skapa jobb genom att privatisera myndighetsutövning på ett sådant sätt att det behövs fler människor för att genomföra en obligatorisk kontroll som alla medborgare tvingas genomföra, om man nu väljer att ha bil förstås. Avslutningsvis vill jag säga att jag tycker att det här är den märkligaste proposition som regeringen har lagt fram . Vi har ofta olika ideologiska synpunkter på vad som ska vara privat, vad som ska vara offentligt och så vidare. Men det brukar åtminstone finnas något slags rötter och fötter i förslagen och i alla fall några positiva argument för att genomföra en avreglering. Den här gången saknas sådana hållbara argument. Jag yrkar bifall till reservationen. (Applåder) I detta anförande instämde (). 3 (): Jag tycker att på ett föredömligt sätt redovisade de brister som finns i regeringens proposition. Jag har inte heller lyckats hitta några som helst sakliga argument för att det här ska vara något bra för konsumenterna. Man pratar i allmänna ordalag om att det ger högre tillgänglighet, bättre verksamhet och lägre priser, men frågan är vad man har för belägg för de synpunkterna. Det är bara allmänna ideologiska ståndpunkter som man alltid har. Riksdag & Departement hade i nr 34 en artikel med rubriken bilbesiktning sämre för konsumenten. Vilka är det som säger det? Jo, det är som befarar att det här kommer att innebära sämre villkor för konsumenten. Det är precis tvärtemot vad som sägs vara själva syftet. I idrottssammanhang brukar det sägas att man inte ska förändra ett vinnande lag, men här verkar man vara bestämd på att man ska sabotera så mycket som möjligt av all offentlig verksamhet som fungerar väl. När var på besök i trafikutskottet fick vi en del underlagsmaterial, bland annat en positionskarta där man visar hur konsumenter ser på olika företag och om man känner igen företagen. På listan kommer ett känt, privatägt möbelföretag högst upp. Därefter ligger till exempel väldigt högt, och vi vet ju vilken väg det har gått. Det verkar vara ett slags strategi att ett statligt ägande ägs till av staten inte ska förekomma. Det kan ju ge konstiga vibrationer om vi har bra verksamhet i offentlig regi, så därför ska vi snabbt se till att ändra på det så att någon annan kan ta hem det eventuella mervärdet ett mycket märkligt synsätt. Dessutom kan vi visa att vi ligger bra till prismässigt. hittar ett betydande antal fel på våra bilar som måste rättas till , vilket sannolikt bidrar till en ökad trafiksäkerhet. Sammantaget kan man bara konstatera och jag ska hålla det väldigt kort att de positiva effekterna bara är floskler. Man har heller inte förankrat varför man tycker att de är positiva. Man säger sedan att man vill åtgärda de negativa effekterna. Men vad har ni för underlagsmaterial för att komma fram till det hela? Det som gör mig mest bekymrad är det som står på s. 17. Där säger man: Utskottet utgår ifrån att en uppföljning kommer att ske av omregleringen där vikt kommer att läggas vid att god tillgänglighet ska råda i hela landet. Utskottet förutsätter vidare att regeringen kommer att följa upp effekterna av reformerna för att tillförsäkra att stora aktörer inte begränsar de positiva effekterna av en avreglerad marknad. Om man jämför med den så diskuterade pumplagen där vi skrev ungefär samma sak, att utskottet förordade och utgick från att regeringen ska återkomma och göra avrapporteringar och se om effekten av själva lagförslaget faktiskt genomförs, har regeringen fortfarande inte kommit med någon sådan avrapportering. Det förekommer kritik här och där, och man har synpunkter. har tillsammans med gjort en egen undersökning om det här. Det är ett väldigt lättsamt sätt att uttrycka sig på: Man förutsätter att regeringen återkommer. Det finns alltså ett par exempel, och jag gav ett exempel när regeringen inte gör det. Jag skulle dessutom vilja att majoriteten förklarar om det brukar vara så när man avreglerar, eller omreglerar, som ni nu väljer att kalla det, att det är de människor som bor i glesbygd som blir vinnare. Kan ni hävda med bestämdhet att vi jag brukar vara en av dem som inte bor i de större städerna kommer att gynnas av det här? Kommer det att bli lägre priser? Kommer tillgängligheten att öka? Kommer de olika aktörerna att stå i kö för att få dra i gång bilprovningsverksamhet i de glesare bebyggda orterna? Är det så det har gått till när det till exempel har gällt betaltjänster, , var är placerad, var polismyndigheten finns och var åklagare och domstolar finns? Är det så att de flyttas ut till glesbygd, eller är det i regel så att allting flyttas in mot centrum och så förväntas de som bor i glesbygden få skylla sig själva och masa sig in mot centrum? Vad har ni för några kontrollstationer som gör att det inte kommer att upprepas när det gäller ? Där har vi ytterligare en svårighet med att bo kvar på mindre orter. De små stegens tyranni återkommer gång på gång. Tyvärr är det så att det är ni på den borgerliga sidan som står för de små stegens tyranni. Jag tycker att ni ska slita av er de ideologiska skygglapparna och se verkligheten som den är. Vi har en bra verksamhet, så varför ska ni förstöra den av rent ideologiska skäl? Bifall till reservationen! I detta anförande instämde (). 4 (): Från sida yrkar jag bifall till reservationen. Jag skulle vilja titta lite grann på vad det kan finnas för motiv till att utsätta för konkurrens. I betänkandet redovisas en konsultrapport som regeringen har låtit beställa. Där pratas om fyra potentiella kriterier för att det här ska kunna vara en bra sak. Man pratar om ökad tillgänglighet. Det skulle kunna vara ett motiv för att ska kunna ske på flera ställen, men man har inte på något sätt lyckats visa att det kommer att bli så. Om vi tittar på exemplet och vad som hände där kan vi se att det snarare var så att det blev ökad tillgänglighet i men inte någon annanstans, för där blev tillgängligheten sämre. Det stämmer överens med precis alla andra områden som har avreglerats, taxi, inrikesflyg och så vidare. De av oss som bor i städerna får fler att välja mellan medan de som bor utanför storstäderna och kanske har större behov får färre att välja mellan. Ett annat motiv som den här konsultrapporten tar upp är positiva samhällsekonomiska effekter. Det är alltid väldigt svårt att resonera om, men jag kan inte för mitt liv förstå varför det är en positiv samhällsekonomi att man öppnar fler ställen. Jag kan inte på något sätt se någon nettonuvärdeskvot som överstiger noll i det avseendet. Men det är ett svårt kapitel att resonera om. Ökad sysselsättning är en potentiell fördel med det här. Det tror jag stämmer. Det är nog den enda pluspunkten. Det blir minst 1520 nya tjänster på Transportstyrelsen. Jag vet inte riktigt om det var de nya jobben som syftade på när han gick in i valrörelsen och sade att nu är det jobben som gäller. Var det Transportstyrelsen som skulle stå för den ökningen av nya jobb? Men det blir nya jobb, måste vi erkänna från oppositionen. Där blev det rätt. Tydliggjorda roller nej, så blir det inte. Anledningen till att man får fler nya tjänster på Transportstyrelsen är just att det blir väldigt besvärligt att hitta en rågång mellan dem som besiktigar och dem som sedan utför verksamheten. Det krävs en avancerad ackreditering och kontroll efteråt för att förhindra att det inte blir så att de som ska besiktiga också tar hand om alla tvåor, som det blir fler av. Det vet man. Det här tror jag inte heller stämmer. Skulle man kunna tänka sig att ett motiv är att det här är en så fullständigt usel verksamhet att det behövs privata alternativ för att medborgarna ska få något bra att välja? Nej, det tycker jag att de två tidigare talarna har klargjort väldigt bra. Jag delar deras uppfattning. har tidigare haft problem, men är verksamheten allmänt vitsordad att vara mycket väl fungerande. Trafiksäkerhet är någonting vi ofta debatterar i trafikutskottet. Kan det finnas sådana motiv till att utsätta för konkurrens? Vi kan titta internationellt på hur ofta fel på bilen är den primära anledningen till att det blir en trafikolycka. Då ligger vi väldigt lågt i . Jag tror att det är någonstans av alla dödsolyckor där den primära orsaken är att någonting är fel på bilen. Det tror jag att vi har att tacka för. Vi har en väldigt effektiv kontrollbesiktning i . Ska man angripa trafiksäkerheten är det nog något annat man får göra. Vi kan nog inte hoppas på någon vinst alls som effekt av regeringens förslag. Man brukar ibland skriva i regeringens proposition att det ska vara användarvänligt, att det ska vara nära den enskilde och bra för den enskilde. Då undrar jag: Blir det här bra för den enskilde? Jag har väldigt svårt att se det. Jag tittade i , och var där en insändare från , vd för , och , ordförande för . De skriver så här i sin insändare: En avreglering brukar syfta till att skapa hög konkurrens och tillgänglighet. När fordonsbesiktningen avregleras är det risk för motsatsen. Det är deras slutsats av det hela. Blir det billigare för konsumenten? Det blir det nog inte. Förvisso måste jag erkänna att vi från sida nog tycker att biltrafiken ska bli dyrare, men jag tror inte att det här är riktigt rätt metod. Jag tror i så fall att det är bättre att lägga någon sorts skatt på bränslet än att göra det dyrare att besiktiga bilen. Nej, jag kan inte se något annat argument än fler jobb på Transportstyrelsen som motiv för regeringens förslag. Jag tycker inte att det är tillräckligt starkt för att biträda regeringens förslag, så jag yrkar bifall till vår reservation. 5 (): debatterar vi betänkande TU8 som behandlar proposition 2009/10:32 Fordonsbesiktning och handlar om en omreglering av fordonsbesiktningen i . Betänkandet behandlar också en följdmotion och ytterligare två motioner från den allmänna motionstiden. Först vill jag yrka bifall till propositionen och förslagen i betänkandet och avslag på motionerna och reservationen. är det möjligt för fler företag att starta och bedriva fordonsbesiktning i , under förutsättning att man blir godkänd och ackrediterad av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, Swedac. Detta ska skapa förutsättningar för fler besiktningsstationer, längre öppettider och ett ännu större serviceutbud. Det ökar också möjligheterna att välja var man vill besiktiga sitt fordon. Kraven på besiktningsföretagen och besiktningsteknikerna kommer att finnas i lag, i förordningar och i myndighetsföreskrifter som Transportstyrelsen kommer att ansvara för. Transportstyrelsen är också den myndighet som kommer att följa upp så att verksamheter håller hög och jämn kvalitet och att vi även fortsättningsvis får rimliga avstånd till våra besiktningsstationer. Det är också viktigt att alla som bedriver fordonsbesiktning jobbar efter samma lagar och regler för att alla kunder ska få samma bedömning av sina fordon oavsett vilken station de väljer att åka till. Jag vill också tydligt påpeka att gör ett mycket gott och bra arbete och kommer efter denna omreglering säkert att även fortsättningsvis stå för den absolut största andelen av våra besiktningar i landet. Det som är extra roligt med omregleringen och öppnandet för fler aktörer är att man på själv välkomnar detta. välkomnar detta och ser nya möjligheter med konkurrensen. Man lyfter fram att detta kan stimulera nuvarande verksamhet ytterligare i det fortsatta arbetet. De flesta remissinstanser välkomnar förslaget. vill till och med driva på avregleringen ännu snabbare för att uppnå resultat och önskade effekter. vill att man till och med säljer ut ett antal av de befintliga besiktningsstationerna. Regeringen och utskottet har ändå valt att gå varsamt fram i förändringsarbetet för att se till att vi klarar tillgängligheten i både glesbygden och övriga landet. är ett av få länder i som inte kan erbjuda sina invånare något alternativ till . Detta vill vi ändra på. I jämförelse med andra länder i har vi en genomsnittlig prisnivå på våra besiktningar. Pålitligheten är god. Däremot är tillgängligheten sämre i än i många andra länder. Självklart kommer vi att följa upp effekterna av denna omreglering. Vi är också mycket måna om och vill att detta ska bli något bra för fordonsägare. Vid bedömningen av vilka företag som ska få bli ackrediterade kommer Swedac att bland annat bedöma organisationen, rutiner, metoder, personalens kompetens och lokalisering. ska dessutom vara registrerade i , och de ska ha allmänt gott anseende. De ska dessutom ha skött tidigare verksamheter på ett laglydigt sätt med mera. Swedac utför kontroller och besiktningar, och man har därmed en bred kompetens för att fortsätta att sköta dessa godkännanden av verksamheter på ett bra sätt för landet. Vi är övertygade om att en omreglering av fordonsbesiktningen kommer att innebära fler arbetstillfällen, kortare köer, olika prisnivåer, fler arbetsgivare, fler stationer och ett bredare serviceutbud. Det finns företag som är villiga att starta och driva besiktningsverksamheten efter . De fyra allianspartierna är överens om att detta är ett bra förslag som skapar fler valmöjligheter för våra fordonsägare och hjälper till att ytterligare utveckla besiktningsverksamheten i . Avslutningsvis vill jag önska alla skaraborgare, fru talman, kammarkansliet, trafikutskottets ledamöter och personal samt övriga lyssnare en riktigt god jul och ett gott nytt år. I detta anförande instämde ().