prot · GW09137 · 2009-06-23 00:00:00 — Drygt ett hundratal möten av informell karaktär kommer att äga rum här i . Ett tiotal av dessa möten är ministermöten, medan resten är möten med tredjeland, tjänstemannamöten, seminarier och konferenser. Förberedelserna inför detta vårt svenska ordförandeskap har pågått . Det mesta som går att planera är på plats. Men det kommer inte att bli en lätt uppgift. Omständigheterna för vårt ordförandeskap är speciella. Utmaningarna är många och långt ifrån enkla. och världen befinner sig mitt i den allvarligaste ekonomiska kris vi sett i modern tid. Vi upplever fallande tillväxt och handel, ökande konkurser och arbetslöshet. är vår generations kanske största utmaning att hantera klimatförändringarna. Just i denna stund, när jag står här och talar, fortsätter isarna på och västra att smälta och havsnivåerna att stiga. Därtill präglas det kommande halvåret av institutionell förändring och förnyelse. Vi har ett nyvalt Europaparlament som är i färd med att utse en ny talman och nya gruppledare. En ny kommission väntas tillträda under vårt ordförandeskap. Dessutom råder det oklarhet om huruvida Lissabonfördraget kommer att kunna träda i kraft under vårt ordförandeskap. Vi avvaktar med intresse folkomröstningen i . Förutsättningarna för samarbetet ändras om Lissabonfördraget träder i kraft, och det kommer att falla på det svenska ordförandeskapet att hantera dessa nya förutsättningar. Viktigast är ändå att vi förmår samla EU till svar på de stora utmaningar som människor känner. Där kan ett starkt Europasamarbete göra skillnad. Det handlar om att vi tillsammans måste hantera finanskrisen och möta den stigande arbetslöshet som drabbar hela . Det handlar om att vi tillsammans måste göra vårt och samla världen för att möta klimatförändringarna. Dessa två prioriteringar kommer också att dominera vårt ordförandeskap. Vår målsättning är att EU ska gå stärkt ur finanskrisen. Dagens kris är global, och vi måste därför hitta såväl europeiska som globala lösningar. kommer vi att fortsätta arbetet med att åtgärda krisens orsaker. Vi kommer också att göra vårt för att få på plats mer av ordning och reda på finansmarknaderna. Människor och företag ska inte behöva drabbas av de umbäranden som de nu går igenom. Det tar och mycket kraft att hämta sig från en konkurs. Det krävs stora ansträngningar och stark vilja att hämta sig från långtidsarbetslöshet. Som ordförande måste vi fortsatt driva på så att EU genomför återhämtningsplanen för att stabilisera ekonomin. Det kommer också att krävas fortsatt stöd och fortsatta garantier till både banker och andra finansiella företag för att få kreditflödena att fungera igen. En fotbollsmatch behöver sin domare och en trafikkorsning sina trafikljus. Finanskrisen har på samma sätt visat att finansmarknaderna behöver förbättrad tillsyn och skärpta regleringar. Vid toppmötet enades vi om en struktur för detta arbete. Det ankommer på det svenska ordförandeskapet att utarbeta regler för finansmarknaden och en ny tillsyn av de finansiella företagen. Vi hoppas nå en politisk överenskommelse på detta område under det svenska ordförandeskapet. Med krisen har också följt ökad arbetslöshet som drabbar miljontals människor i . Vi måste agera för att begränsa och lindra krisens effekter. Både gemensamt och i varje medlemsland finns ett stort behov av att hantera arbetslösheten. Den enskildes anställningsbarhet och möjlighet att göra sig gällande på arbetsmarknaden måste stärkas. En aktiv arbetsmarknadspolitik för bättre omställning och rörlighet behövs inom hela EU:s arbetsmarknad. En effektivare matchning, kompetensutveckling och fler entreprenörer behövs, inte bara för att möta dagens kris utan också för att bygga för framtiden. Vi kommer att verka för en förbättrad tillgång till kapital, regelförenklingar och bättre villkor för mindre företag. Vår ambition är att lägga grunden för en ny tillväxt- och sysselsättningsstrategi en uppföljare till Lissabonstrategin. Det är endast genom långvarigt hög sysselsättning och uthålliga offentliga finanser som vi kan säkra vår välfärd i . Vi kommer därför också att prioritera en diskussion om hur EU kan upprätthålla budgetdisciplinen och formulera en så kallad exitstrategi från dagens växande budgetunderskott och höga skuldnivåer. Jag kommer att framföra EU:s ståndpunkter i alla dessa frågor vid möten inom G 8 och G 20. Vi upplever mer extrema väderförhållanden än tidigare, med svåra stormar och torka. Klimatförändringarna hotar att förvärra dessa trender. Alla talar om vikten av minskade utsläpp. Ändå har de globala utsläppen av växthusgaser inte ens börjat minska. Tillsammans med finanskrisen är därför klimatförändringarna det svenska ordförandeskapets viktigaste prioritering. Det finns ingen tid att förlora om vi inte vill att våra barn ska leva under drastiskt sämre levnadsförhållanden än vi själva. Jag får ibland höra argumentet att man inte ska vänta sig att länder mitt i en djup ekonomisk kris ska ha råd att göra insatser mot klimatförändringarna. Jag vänder mig emot det synsättet. Länder inte bara kan utan måste vara både klimatsmarta och resurssnåla, därför att de både kan och måste ta hand om klimatet såväl som de offentliga finanserna. Låt mig nämna som ett talande exempel. Om skulle förbättra sin energieffektivitet så att de når samma nivå som och skulle bli nära nog oberoende av gasimport från . Det svenska ordförandeskapet ska leda EU i förhandlingarna om ett internationellt klimatavtal som förväntas avslutas i . står för av de globala utsläppen. Vår viktigaste uppgift vid sidan av att hålla samman EU i klimatfrågan är därför att få resten av världen med i arbetet. Flera knäckfrågor måste lösas i de internationella förhandlingarna: industriländernas utsläppsminskningar, utsläppsbegränsningar i växande ekonomier och finansiering för anpassning och tekniköverföring i utvecklingsländerna. Detta är svåra frågor som vi måste hantera tillsammans med övriga världen liksom internt inom EU. Låt mig här särskilt nämna att vi har fått uppmuntrande signaler från den nya amerikanska administrationen, vilket förbättrar förutsättningarna för ett avtal. står inför fler utmaningar än finanskrisen och klimatfrågan. Det ankommer på att utveckla och förstärka EU:s samarbete kring rättsliga och inrikes frågor. Demokratiska värden och enskildas rättigheter måste skyddas som den fria rörligheten underlättas. Vi behöver utveckla samarbetet mot den internationella brottsligheten. måste vi värna rättigheten både för den som är brottsoffer och den som är misstänkt för brott. Vi måste skapa en bättre fungerande asyl- och migrationspolitik som präglas av rättssäkerhet och öppenhet. Vår målsättning är att anta ett nytt flerårigt samarbetsprogram inom detta område, det så kallade Stockholmsprogrammet. Visionen för Stockholmsprogrammet är ett tryggare och öppnare där enskildas rättigheter värnas. En annan målsättning är att anta en EU-strategi för . Länderna runt står inför gemensamma prövningar. En sådan är hur vi hanterar de akuta och allvarliga miljöproblemen i . En annan är hur vi kan göra till en starkare motor för tillväxt och utveckling. Vi hoppas att vårt arbete kan få betydelse i människors vardag. Vi hoppas också att strategin kan tjäna som inspiration för andra regioner i EU. Det talas redan om en EU-strategi för Donauregionen. Relationerna till EU:s grannar är av stor betydelse. Vi kommer att fortsätta arbetet med att utveckla den europeiska grannskapspolitiken, både det östliga partnerskapet och inom ramen för unionen för . Den fortsatta utvidgningsprocessen är av strategisk betydelse för vår välfärd och för att säkerställa fred och framsteg i ett enat . Det är angeläget att EU står fast vid sina åtaganden och de etablerade principerna på utvidgningsområdet. Takten i EU-närmandet avgörs av de enskilda ländernas reformframsteg. EU:s röst i världen blir allt starkare, men vi måste också bli bättre på att använda den. Det svenska ordförandeskapet kommer att arbeta för att stärka EU:s roll som global aktör med en tydlig agenda för fred, utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter. Regionala frågor som , , , och kräver globalt samarbete. Jag ser fram emot att utveckla förbindelserna med den nya amerikanska administrationen. har förutsättningarna för ett framgångsrikt transatlantiskt samarbete varit så stora. För att nå framgång måste vi visa att EU kan leverera. De toppmöten som vi förbereder med , , , , , och kommer att vara viktiga tillfällen för att diskutera de globala utmaningarna. Dessa och många andra utmaningar kommer att stå på agendan under det svenska ordförandeskapet. Vi hoppas och tror att vi gemensamt kan föra EU:s dagordning framåt på ett öppet, effektivt och resultatinriktat sätt under det halvår som kommer. Det är en utmaning som vi antar med stor målmedvetenhet. Ett väl fungerande Europasamarbete är kanske mer angeläget än . Dagens utmaningar känner inte några nationella gränser. De kräver gemensamma och gränsöverskridande svar. Vår vision är ett starkt och handlingskraftigt som tar sin utgångspunkt i människors vardag och ser de möjligheter som ett samarbete ger, ett där det gemensamma ansvaret för dagens och morgondagens utmaningar står i centrum. 85 (): Tack för informationen om det svenska programmet! Det ser ambitiöst ut och innehåller så gott som alla politiska områden: klimat, energi och miljö, jobb, tillväxt och konkurrenskraft, ett tryggare och öppnare , Östersjöstrategin och relationerna med närområdet, EU som global aktör och fortsatt utvidgning. Frågan är om regeringen kan fylla alla rubriker med innehåll och flytta utvecklingen framåt . För oss socialdemokrater är jobbfrågan central. Vi är oroliga över att regeringen är så pass passiv när det gäller att värna vår svenska arbetsmarknadsmodell. Därför vill jag veta om regeringen under ordförandeskapet planerar att lyfta frågan om svenska kollektivavtal och fackens rätt att ta till stridsåtgärder, bland annat med tanke på garantier. Regeringen har låtit bli att ta upp frågan tidigare i EU-sammanhang och hänvisat till att om man omförhandlar utstationeringsdirektivet riskerar man att få ett sämre direktiv än det nu gällande. Vi socialdemokrater tycker att det är en defensiv hållning, för vi vet att man kan åstadkomma förbättringar med politisk vilja och energi. Min fråga är därför: Hur kommer regeringen att agera i den här för svenska löntagare mycket viktiga frågan under ordförandeskapet? 86 Statsminister (): Först konstateras att det är ett väldigt brett och omfattande ordförandeskap, varefter det tillfrågas om det kan komma in flera punkter. Låt mig påpeka att vi tror att det kommer att domineras väldigt mycket av klimatfrågan och finanskrisen. Finanskrisen relaterar mycket till jobb. Det är väl så viktigt att vara fokuserade på att nå framgång i dessa våra huvudfrågor. Vi försöker också teckna mycket annat som vi både har förberett och förutser som större frågor under vårt ordförandeskap. Ett framgångsrikt ordförandeskap handlar inte om att tro att nu blir EU svenskt, precis som vi inte vill att EU ska bli franskt, tjeckiskt eller vilket land som bär ordförandeskapet. Det är ett ansvar för att föra EU:s dagordning framåt och att leverera i de för unionen viktiga frågorna. Inser man det tror jag att man både kan få mer uträttat och dessutom vårdar EU som . Därför är inte vår avsikt att utöver det jag nämnde ha ytterligare många frågor på vår dagordning utan att försöka koncentrera oss till precis det jag nämnt, väl medveten om en annan sak som är viktig att komma ihåg för kammaren. De senaste ordförandeskapen har präglats väldigt mycket av att hantera det som har varit oförutsett. Det franska ordförandeskapet fick ju en Georgienkris på halsen. Det tjeckiska ordförandeskapet fick ägna sig åt ett krig i . Vi vet inte vad som väntar , men för detta måste vi också vara förberedda. Jag har i tidigare svar till kammaren redogjort för vårt förhållningssätt och vår syn på att vi redan har, menar vi, garanterat respekt för de svenska arbetsmarknadsreglerna och avser inte att föra den diskussionen vidare under det svenska ordförandeskapet. 87 (): Jag måste ju säga att jobb, tillväxt och konkurrenskraft verkligen skulle kunna innehålla någonting för svenska löntagare också. Jag förstår inte riktigt hållningen och vidhåller att den är väldigt defensiv. Det är ett väldigt omfattande program, även om det kanske blir så att det av naturliga skäl smalnar av. Det ställer ändå stora krav på handlingskraft, särskilt i de här tiderna. Naturligtvis hoppas också vi socialdemokrater att det går bra för som ordförandeland och att kommer att lämna positiva avtryck och framflyttade positioner på flera politikområden, även om det tyvärr inte är på det område som vi sätter främst. 88 Statsminister (): Jag välkomnar mycket att den socialdemokratiska representanten säger så, för jag tror att det är viktigt att inskärpa att det här är ett helt svenskt ordförandeskap. Världen delar inte upp i opposition och regering, inte heller bara i politikens sfärer och något annat. Man kommer att se till hur hela sköter detta. Det kommer att lägga väldigt mycket makt och ansvar hos många människor att genomföra det här halvårsprogrammet, och jag tror att det kommer att tjäna oss väl att det görs under största möjliga samförstånd, brett här i och i det svenska samhället. 89 (): Tack, statsministern, för informationen! Det är viktigt att komma ihåg att som ordförandeland har att verka i hela unionens intresse. Det är vi som håller i taktpinnen, men det är inte alltid vi som har skrivit partituret. Vår uppgift och främsta ambition är att utöva ett effektivt, kompetent och resultatinriktat ordförandeskap som för EU:s gemensamma frågor framåt. Så sade dåvarande statsministern inför det förra ordförandeskapet, och ungefär så säger statsminister även . Jag vill gärna skriva under på det och gläds åt den samsyn inför de utmaningar som ordförandeskapet faktiskt innebär som finns mellan den nuvarande och den förre. Vi vet ju att innebär enorma utmaningar, som statsministern precis var inne på. Det handlar om institutionella utmaningar, finans- och ekonomikrisen samt utrikesfrågorna. kräver ju medborgare, inte bara de svenska, resultat i fråga om kris och klimat. Då är det kanske bra att vi är lite konsensussökande svenskar. Vi försöker ju inte göra upp med enbart en granne och tror att alla ska komma efter, utan vi söker breda lösningar, inte bara här i kammaren utan även i ministerrådet och i hela EU. Jag skulle därför vilja ta fasta på en fråga där just alla partier här i kammaren är överens men ännu inte alla i hela EU, nämligen frihandel och öppenhet. Det är ju oerhört viktigt, som också framgår av programmet, att vi bygger starkt för framtida konkurrenskraft. Vi ska inte bara bekämpa krisen , vi ska möjliggöra för nya jobb också. Därför vill jag ställa en fråga om statsministerns budskap till andra länder i och utanför när det gäller hur vi ska kunna driva frihandeln och öppenheten. Det är oerhört viktigt när vi har tjänstedirektiv, översyn av budget, post-Lissabonstrategi och sådant framför oss. Särskilt viktigt är det sådana här dagar när vi har åtminstone fyra länder på besök i och stora delar av den diplomatiska kåren på läktaren. Hur driver EU i öppnare riktning, både inom EU och i sammanhang som till exempel WTO och toppmöten med andra stora regioner? 90 Statsminister (): Först får jag bara understryka att öppenhet och frihandel är en svensk tradition. Det finns ett brett stöd för detta i riksdag, och det har tjänat den svenska befolkningen väldigt väl. Det faktum att vi, ett litet exportberoende land, har kunnat handla med övriga delar av världen har skapat rikedom och välstånd i vårt land, men det har också varit bra för de länder, de människor och de företag som vi har handlat med. Det finns väldigt många röster runt omkring i världen som ropar på protektionism, åtgärder där man med skattemedel eller regler ska skydda den inhemska produktionen mot idén att det ska få komma in varor och tjänster utifrån. Det är dåligt för det landet, men allra farligast för länder som likt är mycket exportberoende. Tre punkter kan jag nämna när det gäller att försvara frihandeln som idé. Det gäller först att vara pådrivande så att de globala frihandelsförhandlingarna sköts vidare och inte stannar av eller blir en process som inte går att föra i mål. Det andra är, precis som nämndes, att vi vid de toppmöten vi har ansvar för, där vi bilateralt träffar viktiga länder runt om i världen, som en aspekt på hur man möter finanskris och ekonomisk nedgång fortsätter att hävda frihandeln som värde. Det tredje är, och eftersom jag har följt detta väldigt nära de gångna tre åren är det väldigt tydligt för mig, att kommissionens roll inom EU-systemet väldigt ofta är att vara en garant för att man efterlever statsstödsregler och faktiskt också håller den inre marknaden öppen. Därför är den fråga som vi har bekantgjort om att snabbt välja en kommissionspresident också kopplad till dessa frågor. Bakom kraven på dem som inte vill fatta beslutet nu noterar jag ofta att ingångar kommer som liknar protektionism eller vägarna bort från frihandel och öppenhet. Därför är även denna fråga det kan tyckas lite udda ett viktigt svar på hur vi ska fortsätta att hedra frihandel i och i världen. 91 (): Jag vill börja med att önska statsministern och regeringen lycka till med det kommande ordförandeskapet. Det kommer att ställa oss inför många prövningar framöver. Vi vet att vi ska försöka landa ett mycket viktigt toppmöte i om klimatet. Vi har att hantera ett nytt parlament där vi vet den ungefärliga mandatfördelningen men där alla positioner fortfarande inte är klara. Vi har en ny kommission som ska väljas. Vi har en process med Lissabonfördraget och , som vi har diskuterat . Vi har vidare en fortsatt översyn av jordbrukspolitiken, internationella utmaningar i , fortsatta framsteg i , och . Det finns också inom-EU-mässiga utmaningar, det vill säga att man i försöker inskränka yttrandefriheten för HBT-gruppen. Det kan också vara en angelägen fråga att lyfta upp i olika forum. Jag tror att det svenska ordförandeskapet kommer att göra skillnad. Vi hade en lunch med några tyska kolleger som sade att de hyste ett stort förtroende. Om det inte hade varit fråga om en tuff utmaning utan ett lätt ordförandeskapshalvår hade något annat land kunnat göra detta. Det finns stora förväntningar på just . Vi kan redan se att det gör lite skillnad. Låt mig gå in på de frågor jag dagligdags jobbar med, nämligen migrationsfrågorna. Det är en himla stor skillnad i anslaget från det vi såg i rådsslutsatserna till de texter som vi kan se i det föreslagna programmet. Det välkomnar jag. Jag tänkte konkretisera det hela med en slutkläm. trädde den svenska lagstiftningen om arbetskraftsinvandring i kraft. Den är världens kanske absolut mest generösa lagstiftning, som jag tror kommer att tjäna mycket väl. vet vi att man på europeisk nivå har jobbat med blue card-system, som inriktar sig på mer välutbildad arbetskraft. Frågan är om statsministern och regeringen vill försöka ta den diskussionen vidare så att vi utvidgar blue card-systemet till att kanske också bli ett green card-system som omfattar alla, oavsett utbildningsnivå. 92 Statsminister (): Det enkla svaret är att jag verkligen skulle välkomna om det fanns ett bredare stöd för det synsättet. Precis som vi också har sett i andra delar av världen är det oftast så att man försöker att avgränsa arbetskraftsinvandring till vissa utpekade delar av arbetsmarknaden ofta välutbildade. Precis som frågeställaren påpekar är det svenska förslaget om arbetskraftsinvandring mycket bredare än så. Det här lägger den legala grund för migrationsströmmar som ofta saknas i diskussionerna om hur man ska hantera migrationsflöden. Precis som påpekar är vår avsikt att det balanserade synsätt som vi tycker att vi representerar, med brett stöd i riksdag, ska komma att återspeglas tydligare i just Stockholmsprogrammet. Det är viktigt eftersom det är det dokument som ska styra mycket av området de kommande fem åren. 93 (): Tack, statsministern, för svaret! Jag vill börja med att ta upp en mening, som jag tycker klart och tydligt visar den svenska linjen om öppenhet gentemot omvärlden inte bara när det gäller frihandel och ekonomiska frågor samt migration. Regeringen skriver att EU:s globala ansats för migration är ett viktigt verktyg för att stärka de positiva sambanden mellan migration och utveckling. står vi inför en lång rad demografiska utmaningar framöver. Även om det finns varsel på stora delar av arbetsmarknaden vet vi att ett antal tusen personer, 2 0003 000 personer, har kommit till sedan vi införde lagen om arbetskraftsinvandring och fyllt hål där vi inte själva har kunnat fylla dem. Vi har inte haft kompetensen eller vi har tidigare missat att utbilda. Jag tackar statsministern för svaret och önskar lycka till. Jag hoppas att han hinner få lite tid med familjen i Sommarsverige. 94 Statsminister (): Tack för det! Jag understryker att ett skäl till att vi också vill föra in Lissabonstrategin är att den tar höjd för de demografiska utmaningar står inför. Då blir tidsperspektivet något utdraget mot framtiden. Det är klokt. Då blir det tydligt att vi har åldrande befolkningar runt om i och låga barnafödslotal. Den ekvationen är inte alldeles enkel. Vi kommer alltså att på medellång sikt och längre fram behöva rätt betydande arbetskraftstillförsel till . Då vore det bra om vi har regelsystem som gör det möjligt . har här varit förutseende, men vi kommer naturligtvis att försöka uppmuntra också andra att gå i den riktningen. 95 (fp): Tack till statsministern för presentationen! tar nu över ordförandeskapet i en krävande tid. Det innebär stora utmaningar och stora möjligheter. Den viktigaste uppgiften är att leda EU i klimatförhandlingarna i och bidra till ett ambitiöst och bindande avtal för alla parter. På agenda står också fortsatt utvidgning. Möjligheterna till EU-medlemskap för länderna på västra ger hopp och reformvilja där. Flera av dagens EU-länder har gått med i EU för att säkerställa fred, demokrati och marknadsekonomi. Det är betydelsefullt med framsteg inte enbart på utan framsteg betyder också ökad säkerhet för resten av . I arbetsprogrammet kan jag läsa att takten i EU-närmandet avgörs av de enskilda ländernas reformframsteg, och förhandlingar med EU kan komma att nå ett slutskede. är det land som står närmast på tur för att bli EU-medlem. blockerar nu medlemskap på grund av en gränstvist. Om tidtabellen för medlemskap kraftigt försenas påverkar detta inte bara utan också hela västra vilja till reformer, det vill säga hela regionen. Det vore mycket olyckligt. och EU behöver vara en konstruktiv kraft för att överbrygga de hinder som blockerar utvidgningen. Hur ser statsministern på risken för förseningar i utvidgningen och de åtgärder som EU och kan behöva vidta? 96 Statsminister (): Utvidgningen är en av EU:s absolut största framgångar. Genom att ställa krav på den som vill bli medlem i EU har vi säkerställt demokrati, marknadsekonomi, rättsstatsfunktioner och respekt för mänskliga rättigheter i stora delar av . Det är i delar av där detta inte alltid har varit tradition och där det inte alls har varit säkert att vi hade sett den utvecklingen om inte EU hade funnits. Detta är nu något som har möjliggjort ett samarbete mellan 27 länder. Vi har också sagt att det kan bli fler, givet att man möter de krav och den konditionalitet vi brukar tala om för att bli EU-medlem. Jag önskar att det vore så enkelt att vi bara ställde vissa krav, förde förhandlingar, och när man väl hade reformerats till att ingå i gemenskapen skulle man också bli insläppt. Dock finns i flera av de länder som står på kö eller visar intresse att komma med den typ av bilateral konflikt som frågeställaren hänvisar till. Vi har framfört till jag har själv träffat premiärminister att vi inte tycker att detta hänger ihop med medlemskapsförhandlingen.