prot · GW09104 · 2009-04-22 00:00:00 — Medkänsla för oss är att tänka när man lägger fram en budget som verkar för fjärde månaden av tolv. Man måste planera detta noga. Vi har inte system där vi budgeterar , utan det bygger på långsiktighet. Så fungerar vår regering till stöd och hjälp för alla. Vi har en lågkonjunktur där vi som väl är stod bättre rustade än gjorde under den förra lågkonjunkturen. Vi har en lågkonjunktur där den svenska arbetsmarknaden ligger på en mycket högre nivå än den gjorde när den förra lågkonjunkturen inträffade. Det är vår regerings förtjänst. Det är väldigt bra, för även om vi nu ser det förfärliga att människor blir arbetslösa kommer det inte att bli så många arbetslösa när vi ser slutnotan som det hade blivit om arbetslösheten hade börjat från den lägre sysselsättningsnivå som fanns . Det är vi och stora delar av svenska folket väldigt tacksamma för. 27 (): Ekonomin har varit i fokus i denna debatt som i så många andra, och det är viktigt att den är det. Det är en bekymmersam situation befinner sig i just . Många kommuners ekonomi är väldigt bekymmersam. Det svåra ekonomiska läget är en följd av den internationella finanskris som har drabbat väldigt hårt. En slutsats som jag tycker att man bör dra är att det ledde till en svaghet för svensk skola att kommunalisera den. Många kommuner har en finansiell bas som är alldeles för bräcklig. De har för få finansiella verktyg för att hantera sådana här situationer och se till att skolan klarar sig ur finansiella kriser och skarpa lågkonjunkturer. Till och med under en stark högkonjunktur, som vi hade tidigare, var det många kommuner som hade svårt med ekonomin. Som bekant var emot kommunaliseringen av skolan. har den arbetsgrupp inom som har hand om skolpolitiken presenterat ett förslag på att staten åter ska ha huvudmannaskapet för skolan. Det är viktigt för att säkerställa likvärdigheten i svensk skola och ge varje elev en chans att få en bra utbildning och god kunskap oavsett var man bor. Det frågades tidigare i den här debatten var utbildningsministern är. Han är i för att där diskutera med sin motsvarighet om hur man tillsammans kan komma på nya sätt att lyfta upp skolan i och i de olika länderna. Jag tror att det är viktigt att man använder sig av den möjligheten att se på andra länder och lära av varandra. Ska vi lyfta upp som kunskapsnation måste vi också se hur andra gör. För övrigt var han här i kammaren för att svara på frågor om utbildningspolitik. Jag förutsätter att de i oppositionen som frågade var han var nu tog den möjlighet som fanns då att ställa sina frågor. På Sandbäcksskolan i konstaterade man att två tredjedelar av eleverna höll på att missa behörighet till gymnasiet. Det var så många som inte hade tillräckliga kunskaper i svenska, engelska och matematik. Naturligtvis satte man in en lång rad åtgärder. Vid den första extralektionen i matematik kom fem elever. reste sig en av dem och sade: Jag har inte tid att vara kvar här för jag måste beställa tid för piercing. Två andra följde med henne ut ur klassrummet. Rektorn på denna skola konstaterade att trots alla insatser man gjorde behövdes det ytterligare någonting. Det fanns en inställning på den här skolan till både skolan och skolarbetet, och det var en av förklaringarna till de dåliga resultaten. Det fanns en antipluggkultur på skolan, och det gör det på många andra ställen också. Det är en situation där de som lyckas på proven får skämmas och där de som har ambitioner är utanför. Inte heller föräldrarna är alltid tillräckligt engagerade. Men på den här skolan gav man inte upp. När jag kontaktade dem fick jag besked om att situationen nu ser betydligt bättre ut. är det av eleverna som ser ut att ha behörighet till de nationella programmen på gymnasiet. Det går att göra förändringar. Den här skolan fick mycket uppmärksamhet i medierna, men situationen är liknande på många andra håll. Det finns flera ungdomsgrupper och kulturer där man har en antipluggkultur. Ska vi lyfta som kunskapsnation handlar det om att ha rejäla politiska reformer men också om att våga se det som var inne på tidigare, nämligen att det behövs en tydlighet i synen på att kunskap är viktig och att skolan är viktig. Det handlar om samhällets värdering av utbildning, och det handlar om att förtydliga föräldrarnas ansvar. Men det handlar också om att våga säga att eleverna själva har ett ansvar att satsa på skolan. Vi är nu inne i en reformperiod i svensk utbildningspolitik som i grunden kraftfullt kommer att förbättra möjligheter framöver. Det är också en reformperiod som stärker de enskilda individerna, och det är därmed en liberal reformpolitik som vi från naturligtvis är väldigt stolta över. Vi byter nu ut en flummig skolpolitik mot en politik där man har tydligt fokus på kunskap och där man har tydliga kunskapskrav och höga förväntningar men också hjälper de elever som behöver extra stöd. Vi lyfter förskolans pedagogiska roll och uppdrag. Vi gör en tidig uppföljning. Vi har fler betygssteg och tidigare betyg, och vi ger tidigare och bättre stöd. Därutöver ger vi extra stimulans för dem som behöver det, för det finns de som vill gå lite snabbare fram. En ny skollag är på gång som bland annat kommer att se till att lärare och rektor får större chans att etablera arbetsro på skolan. En trappa av åtgärder kommer att finnas där en av åtgärderna är att man ska kunna stänga av eller flytta de elever som stör andra men också förstör för sig själva. Vi gör detta därför att vi vet att en bra arbetsmiljö är helt avgörande för bra arbetsresultat. Det gäller i arbetslivet, och det gäller också i skolan. Särskilt vet vi att de som behöver skolan allra mest också är de som behöver arbetsro allra bäst. Mina kolleger har presenterat en hel del av de reformer som är på gång. Jag tänkte därför bara fördjupa mig i två av dem. Det som avgör hur det går för svensk skola och den reformpolitik vi just nu driver handlar om hur lyckosamma vi är och hur duktiga vi är på att se till att de bäst lämpade lockas till läraryrket. Det handlar delvis om att locka dem dit, men också om att därutöver ge dem en bra utbildning och kontinuerlig fortbildning med goda förutsättningar i klassrummet i vardagen. Att höja läraryrkets status är kanske den allra viktigaste delen av skolpolitiken framöver om man ska sikta högt. Antalet förstahandssökande till lärarutbildningen har sjunkit drastiskt , men det går att vända. Det finns andra länder som har lyckats vända en sådan liknande trend, till exempel . är nu också på väg att ha ett program för att locka fler till läraryrket. Det måste vara mer poppis att söka till än att söka till Idol på tv. kommer vi därför att presentera en ny lärarutbildning. Vi tycker att det behövs ökade krav och kvalitet men också att studietakten kan höjas. Vi vill ha lågstadielärare som ska vara experter på att lära barn att läsa, skriva och räkna. Vi ska ha gymnasielärare med djupa ämneskunskaper, och vi ska ha en förskolelärarutbildning som har en tydlig egen profil som därmed också stärker förskollärarnas status. Vi måste också fortsätta med våra fortbildningssatsningar. Vi måste införa lärarlegitimation, tydligare behörighetskrav och bättre karriärvägar än vad som finns . Detta är en av de allra viktigaste strategiska sakerna ett land kan göra för att höja sin skola men också för att därmed se till att man kan konkurrera i kunskapssamhället. Vi måste förmodligen också vara beredda att se till att lärarna får betalt för det de gör. En annan fråga som ligger mig varmt om hjärtat är hur skolan kan användas för att förbättra integrationen och bryta segregationen. Många har säkert en bild av att vi i är väldigt duktiga på att ta emot nyanlända elever. På många håll är vi det, men det finns också många exempel på motsatsen. Bland de elever som kommer till efter start är det väldigt många som inte klarar behörighetskraven till gymnasiet. Det är uppemot hälften av dem som inte gör det. Om man gräver lite djupare i den senaste PISA-undersökningen om 15-åringars matematikkunskaper ser man att är ett av de länder som har störst skillnad i matematikkunskaper bland 15-åringar när man jämför inrikes och utrikes födda. Bilden är inte riktigt den att vi är bäst i . Det är viktigt att man har höga förväntningar på alla elever. Därför måste man säga nej till de experiment som går ut på att sänka ambitionerna för nyanlända elever. Tvärtom ska vi ha höga ambitioner och se till att blir bland de bästa på att ge utrikes födda elever en bra utbildning. Kvaliteten skiftar väldigt mycket ute i kommunerna. Framför allt skiftar kvaliteten när det gäller förberedelseklasserna. Vi tror att det behövs ett kvalitetslyft för förberedelseklasserna med tydligt fokus på inlärning av det nya språket men också där man får ämnesundervisning efter den nivå man är på. Det behövs en bättre validering av elevernas förkunskaper. Att lyfta skolan i utanförskapsområdena är en av de viktigaste politiska åtgärderna som vi har framför oss inom skolpolitiken. Det behövs att vi lyfter fram de goda exempel som finns, att vi sprider de saker som fungerar, att vi premierar framgångsrika skolor i utanförskapsområden och ser till så att fler lär sig av dessa så att de kan lyckas. Vi tror att det behövs magnetskolor i socialt utsatta områden där man faktiskt använder skolan som en effektiv murbräcka mot segregation. Med dessa ord yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde (fp). 28 () replik: Jag vill först instämma i några saker, jag också. Jag tror att det här med kultur och förväntningar är oerhört viktigt. Man ska ha tydliga kunskapsmål men också bra uppföljning för att styra resurser . Jag tror också att det är viktigt att jobba med lärarnas status och att jobba med långsiktighet för att få in fler som vill söka till lärarutbildningen, liksom att jobba med lämplighetstester och AT-tjänstgöring. Men då är det också viktigt att inte sänka nivån på ämneskunskaperna i lärarutbildningen. Jag tror att lärarutbildningen är ett sådant område där vi borde komma överens i brett politiskt samförstånd om hur den ska se ut, för det är en långsiktig reform. Jag ser fram emot att ha sådana diskussioner i utbildningsutskottet där vi har möjlighet att komma överens och skapa långsiktighet om majoriteten är villig att skapa samförstånd. Sedan vill jag säga en sak om statens ansvar, för detta blir lite parodiskt. Först anklagas vi för att tycka olika. Sedan börjar med att kräva att vi ska förstatliga skolan. Kommer det också i skollagen nu om någon månad? Jag bara undrar, för det är lite intressant. Man kan ju diskutera förstatligande av skolan, men med det sätt som regeringen nu hanterar den här växande skolkrisen på vore det väl inte så bra att förstatliga skolan nu när staten tar halva ansvaret för de kvalitetsbrister som skolan står inför framöver! Det är ju ett halvt statligt ansvar, så du tappar lite i trovärdighet. Du vill att staten tar ansvar, men du vill inte att staten går in och räddar skolorna från krisen. Det blir ju lite konstigt. Varför ska ni då ta över? Är det för att fortsätta att inte satsa på skolorna när ni har fått ansvaret för dem? Jag har ställt två frågor. Kan svara på hur många lärare som han bedömer kommer att förlora jobbet ? Det var den första frågan. Den andra frågan är: Hur ser nu på att kommun till exempel ska ta från skolan och äldreomsorgen för att bygga Södertörnsleden? Det är en väg som staten borde finansiera. Är det rimligt att kommuner i det här konjunkturläget ska ta över statliga kostnader för infrastruktur? 29 () replik: Lärarutbildningsreformen blir en av de viktigaste vi gör under den här mandatperioden. Det är centralt att vi får en lärarutbildning som lockar bra och duktiga elever att söka sig dit, som ger dem en bra utbildning och som dessutom ger dem bra förutsättningar att sköta klassrumssituationen. Det finns många brister i den lärarutbildning vi har just . Därför säger jag att det är ett av de viktigaste reformområdena framöver. Remissrundan på är precis avslutad. Det finns all anledning att läsa remissvaren väldigt noga. Det är bra och viktigt att vi får en lärarutbildning som är brett förankrad men som också har en förmåga att ge bra lärare till skolan. Jag har läst en del av remissvaren och konstaterar att det finns en ganska god samstämmighet om att man behöver fördjupa till exempel ämneskunskaper hos många av de kategorier som ska bli lärare. Men det finns också ett behov av att ha tydliga inriktningar i lärarutbildningen där man blir expert på det som man ska utbilda sig i. funderar lite kring kommunernas och statens ansvar. Han säger att jag är inkonsekvent. säger han själv att kommunerna ska ha kvar huvudmannaskapet för skolan, men det är staten som ska betala det som inte finns . Jag tror att ett av problemen är, och det är den analys som gör, att när Socialdemokraterna valde att kommunalisera skolan gjorde de det av effektivitetsskäl och ekonomiska skäl. Vi ser nu att många kommuner inte klarar av att ta ansvar för skolan. Därför skjuter staten till pengar. När Socialdemokraterna nu kritiserar regeringens ekonomiska politik måste man ändå säga att de inte är det minsta trovärdiga själva. Det är en brandkårsutryckningspolitik som har inneburit att man har använt statens finanser så till alla möjliga utryckningar att det nu inte finns det minsta trovärdighet kvar för att en socialdemokratisk ekonomisk politik skulle innebära något extra till skolorna ute i kommunerna. 30 () replik: Frågan om den ekonomiska politiken kanske kommer lite långt från ämnet, men jag avsätter gärna en minut för det. Jag tror att svenska folket vet att Socialdemokraterna kan regera . Svenska folket vet att vi har tagit ur ekonomiska kriser . Det gör man inte genom att i en brinnande lågkonjunktur, då skola för skola kommer att tvingas säga upp lärare , sänka skatterna mest för dem som har de högsta inkomsterna. Det är inte så man håller ihop ett samhälle, det är inte så man skapar utvecklingskraft och prioriterar det som viktigt. Ni gör en annan prioritering, och det får stå för er. Ta gärna en diskussion om förstatligande av skolan med era borgerliga allianskompisar. Ni verkar inte vara helt överens. Jag tycker bara att du, , är lite inkonsekvent när du säger att staten borde ta ansvar för skolan då vi har krisläge och gör bedömningen att kanske 12 000 personer inom kommuner och landsting kommer att sägas upp , däribland många lärare. Du säger att staten ska ta ett ökat ansvar, men så tar du inte det ansvaret. Då kan man fundera på vad du ska ha ansvaret för om du inte tänker ta det ansvaret. Vi tror inte att det är någon genväg att förstatliga skolan för att lösa alla skolans problem. Jag tror att det finns en poäng med närhet och dialog kring skolutvecklingsfrågor. Men staten har som garant för likvärdighet och alla ungas rätt till en bra utbildning ett ansvar för skolans finansiering, självklart. Jag har ställt två frågor och hoppas att du kan svara på dem. Hur många tusen lärare bedömer kommer att få lämna skolan ? Det är en ganska enkel fråga att svara på, tycker jag, eftersom regeringen måste ha gjort beräkningar av detta inför vårbudgeten och valt att inte prioritera det här området tillräckligt mycket. Den andra frågan handlar om medfinansiering. Ni brukar tala om att man ska prioritera kärnverksamheten i kommunerna. Är det då rätt att kommunerna ska gå in massivt med medfinansiering av vägar? Jag tog som exempel eftersom jag känner det från min egen region. De kanske ska gå in med i det här krisläget för att finansiera en statlig Södertörnsled. Är det rimligt? 31 () replik: inleder sitt inlägg med att säga att ekonomisk politik ligger lite väl långt från ämnet för den här debatten. Jag kan bara konstatera att nästan alla av inlägg i debatten har handlat om ekonomisk politik. Sedan börjar han tala om infrastrukturpolitik. Han vill att vi ska diskutera vägar och vägfinansiering i debatten om när det finns så mycket att diskutera om . Jag skulle kunna fortsätta att prata om den ekonomiska politiken där ni gång på gång har krävt nya insatser från staten. Vi ska äga bilföretag, vi ska äga ett och annat företag, vi ska lösa den och den frågan. Slutsumman av allt detta är att ni inte är ett dugg trovärdiga när det gäller att se till att skolan får resurser. Därför är det viktigt att vi har en alliansregering som sköter svensk ekonomi, som vågar prioritera och vågar säga nej till alla de lockrop som kommer från er. Brandkårsutryckningar är också en del av er skolpolitik, det ser jag i er reservation här. Man ska skicka lärare i en brandkårsutryckning till skolor som inte fungerar. De helikopterlandar där och ska inom någon månad lösa problemen. Jag tror att man löser problemen i svensk skolpolitik på ett helt annat sätt. Man ser till att man lockar de bäst lämpade studenterna att söka sig till lärarutbildningen, ger en bra lärarutbildning och fortbildning till alla lärare, utvärderar skolans resultat och sätter in resurser så att de som behöver extra stöd får det. Och man gör mycket annat. Det är just den politiken som nu genomför. Infrastrukturpolitiken får vi ta upp i något annat sammanhang. diskuterar vi utbildningsutskottets betänkande om . 32 () replik: Det är intressant att veta att utbildningsministern är i . Hoppas att han gör ett bra jobb där. Problemet är, som jag tog upp i mitt anförande, att jag inte kan minnas när han senast över huvud taget bevistade en av utbildningsutskottets debatter i . Jag tycker att en utbildningsminister borde vara närvarande vid de viktigare debatterna, inte vid alla. Men att vara frånvarande i denna höga grad som utbildningsministern är tycker jag är anmärkningsvärt. Visst kan utbildningsministern anse att utbildningsutskottet är transportkompani för hans lagförslag. Men jag vet inte vad tycker om att bli kallad för transportkompani. Jag har en fråga som handlar om ekonomin och det ekonomiska läget. Jag noterade i vårpropositionen att regeringen konstaterar att man inte kommer att göra av med alla pengar för Lärarlyftet eftersom det är för få sökande. Här står och berömmer sig, och jag tycker att Lärarlyftet är en bra satsning. har stöttat det, det är inget fel i det. Men även det drabbas av de ekonomiska neddragningarna i kommunerna, för kommunerna har inte råd att prioritera detta. Det visar så väldigt tydligt hur er politik säckar ihop inför den här ekonomiska situationen, och ni är inte beredda att stötta skolan. Ni är inte beredda att se till att våra lärare verkligen får den fortbildning som de har sagt att de vill ha. Varför kan ni inte se till att ge bidrag som gör det möjligt för lärarna att fortsätta att få den utbildning och fortbildning som de så väl behöver? Det är en bra satsning. Inte ens era egna bra satsningar orkar ni stå upp för, utan vi ser ett moras. Vi kan räkna med liknande situation som vi hade på skolor. 33 () replik: tycker att det är ett problem att han inte kan minnas när utbildningsministern var i kammaren senast. Det finns större problem i svensk skola än just det problemet. Det finns större problem som handlar om att kunskapsresultaten sjunker, som handlar om att det är för få som söker till lärarutbildningen. Det finns en antipluggkultur i vissa delar av samhället som gör att elever och föräldrar inte satsar tillräckligt mycket på skolan. Allt detta är ett större problem än att inte minns när utbildningsministern var här senast. När det sedan gäller Lärarlyftet kan man konstatera att där är inkonsekvensen väldigt tydlig. säger att Lärarlyftet är en väldigt bra reform, men har aldrig genomfört något liknande. säger att lärarfortbildningen är extremt viktig, att kommunerna behöver hjälp att lösa det. Det är precis det vi har gjort. Vi har satsat miljard efter miljard för att stärka lärarfortbildningen. Vi har sett att inte ens under brinnande högkonjunktur har många kommuner prioriterat fortbildningen av lärare. Vi menar att fortbildningen av lärare är något som är väldigt centralt för att få bättre resultat i svensk skola. 34 () replik: Personligen tar jag de möjligheter jag får för att ha en debatt med , senast under frågestunden. Men jag konstaterar att inte ens svarar på frågan om varför utbildningsministern inte vill närvara vid några av de skolpolitiska debatter som utbildningsutskottet har här i kammaren. I stället för att svara på ett hederligt sätt på frågan om resurserna till kommunerna blev det ett allmänt inlägg om att oppositionen inte har någon vettig politik. Frågan är: Vad kan alliansregeringen göra för att ge kommunerna ekonomiska möjligheter att fortsätta satsningarna på skolan, fortsätta fortbildningen och fortsätta att se till att svensk skola kan växa i stället för att krympa? Det handlar om eleverna ute i skolorna, det handlar om lärarna och det handlar om resultaten. Det är det min fråga handlar om. Då får jag ett intetsägande svar, som mer handlar om politisk retorik. Och visst kan välja att ge sådana svar, liksom alla andra alliansföreträdare här i kammaren . Jag kan bara konstatera att väljarna och folk knappast blir klokare av detta. Vi ser en regering som står still, som inte vågar göra de insatser som behövs ekonomiskt för att se till att skolan fortsätter ute i kommunerna. Vi ser en regering som är handfallen i denna fråga och i stället skjuter allting framför sig. 35 () replik: Utbildningsministern är på ett statsbesök i för att diskutera med deras utbildningsminister vilka lärdomar man kan dra av varandras åtgärder när det gäller att förbättra skolan. Jag tror att det är väldigt nyttigt för svensk skola att vi ibland lyfter blicken och lär av andra. Detta tog jag upp i mitt inlägg, och jag tycker därför att det är lite konstigt att nu återigen frågar varför jag inte svarar på hans frågor om detta. Sedan är det så här. Världsekonomin är nu inne i en väldigt besvärlig situation. Det började med en finanskris i , med problemen med bolån, och sedan spred den sig snabbt och mycket skarpt över hela världen. Det drabbade också svensk ekonomi och svenska statsfinanser. Jag tycker att det är viktigt att man då har en ekonomisk politik som är mycket seriös och mycket trovärdig och, på det sätt som alliansen nu också har gjort, tar del av situationen men också genomför viktiga reformer. Det som oppositionen däremot har gjort eftersom vi får frågan om detta är det rätt rimligt att vi svarar på den är att utlova pengar gång på gång. Det har inte funnits ett problem som har uppmärksammats i medierna som ni inte har velat slänga pengar till. Hade man genomfört den politik som ni nu står för hade det inte funnits några pengar alls att satsa på kommunerna i det läge vi nu befinner oss i. Vi har, som mina kolleger tidigare anfört, lagt in en hel del nya resurser till kommunsektorn under det här året. Vi kommer att flytta över ytterligare miljarder till svenska kommuner. Faktum är att hela världen står inför en mycket besvärlig ekonomisk situation, och den kommer att märkas i och kommer att märkas i svenska kommuner. Ingen regering i världen kan lösa de situationer som ekonomin nu utsätts för. Framför allt skulle inte en rödgrön regering som lovar pengar till allt annat kunna göra någonting i den situation som vi nu befinner oss i. Därför ska vi vara väldigt glada över att vi har en regering som tar ekonomin på allvar. 36 () replik: Det finns många frågor som jag skulle kunna ta upp med , men jag ska ändå försöka hålla mig till det som handlar om den ekonomiska politiken. sätter ganska stort fokus på läraren; att man ska höja statusen och förbättra lärarutbildningen och att det är viktigt med lämpliga lärare i skolan. Men står vi i ett läge just nu där man varslar lärare. Skolan behöver fler lärare, men ni gör ingenting för att förhindra de varslen. I ett tidigare anförande pratar man om att det är ett sjunkande elevantal. Men om vi skulle låta de lärare som är varslade vara kvar skulle vi ändå inte uppnå den lärartäthet som vi hade /91. Det är inte så att vi har för mycket lärare.