prot · GW09109 · 2009-04-29 00:00:00 — Vissa av dessa länders inkomster utgörs till en tredjedel av inkomster från sålda fiskerätter i deras vatten, vilket får till följd att befolkningens fiskemöjligheter försvinner och pengarna hamnar i redan penningstinna fickor. Vi skattebetalare satsar miljarder till fiskerätter för att subventionera stora trålare från , men också från , som ligger och drar upp maten från en befolkning som så väl behöver denna resurs allt för att EU ska kunna behålla en större fiskeflotta än vi har resurser till. Meningen var att dessa subventioner till fiskerätter gentemot tredjeländer skulle försvinna . Men det finns ingen som vågar ta i denna heta potatis. Förlorare blir människor i tredjeländer som mister en livsviktig resurs. Jag yrkar bifall till reservation 2 och står bakom samtliga andra reservationer. 79 (): Dagens betänkande Fiskeripolitik m.m. handlar som ni har hört dels om framställning om statens insatser för ett hållbart fiske, dels om ett antal motionsyrkanden 54 för att vara exakt från den allmänna motionstiden. Det kan ju vara praktiskt och kanske till och med pedagogiskt att även jag i mitt inlägg håller mig till denna uppdelning och ordning. Jag börjar med , som kom och fick stor uppmärksamhet med all rätt, tycker jag, eftersom den var starkt kritisk till de statliga insatserna. Det var en kritik som vi från de båda politiska lägren måste ta åt oss av. anser att de statliga insatserna varit ineffektiva och till och med lett till att i flera avseenden rört sig bort från målen om ett hållbart fiske i stället för fram mot desamma. Olika styrmedel har motverkat varandra, och regeringen har inte lyckats prioritera mellan styrmedlen. Kritiken handlar också om bristande uppföljning. Vad som inte minst är viktigt att uppmärksamma är att inte utnyttjat det nationella handlingsutrymme som finns även inom den EU-gemensamma fiskeripolitiken. Man kan verkligen fråga sig om EU hjälpt eller stjälpt utvecklingen mot ett hållbart fiske. mest det senare, enligt min uppfattning, eftersom den gemensamma skattesubventionerade fiskeripolitiken lett till uppbyggnad av överkapacitet inom fiskeflottorna inom EU med överfiske och ibland näst intill utfiskning av viktiga fiskebestånd. I betänkandet hänvisas bland annat till utskottets eget arbete med uppföljning och utvärdering av den svenska fiskeripolitiken. Jag tycker att regeringen borde kunna låta sig inspireras av utskottets arbete i detta avseende, så att regeringen själv med sina stora resurser på departement och hos myndigheter kan ta fram de analyser, återrapporteringar och uppföljningar som krävs i enlighet med kritik. Jag ser fram emot den fördjupade resultatredovisning som föranmäler ska komma i samband med budgetpropositionen alltså eller i propositionen om fiskerilagstiftningen som planeras , alltså . Jag tycker att regeringen bör prioritera så att den fördjupade resultatredovisningen kan komma , bland annat som underlag för diskussioner om propositionen om fiskerilagstiftningen. Från oppositionens sida anser vi att framställning är mycket viktig, och i reservation nr 1 tillstyrker vi framställningen. Vi anser att regeringen ska genomföra en översyn av de statliga insatserna och återkomma med förslag på lagändringar och inte minst som sagt att uppföljningen och återapporteringen måste förbättras väsentligt från regeringens sida. Ett avsnitt i betänkandet handlar om EU:s fiskeripolitik. Det är som sagt något som mer stjälpt än hjälpt vad gäller hållbart fiske. Men om vi nu har gemensamma regler vad gäller fiskekvoter etcetera inom EU så måste ju dessa följas. Vi i tar i vår reservation nr 3 upp behovet av en bättre kontroll och efterlevnad av dessa. Utskottsmajoriteten hänvisar till kommissionens förslag om införande av ett nytt kontrollsystem, regeringens välkomnande av detsamma och att frågan antagligen kommer att avslutas under det svenska ordförandeskapet. Regeringen säger sig vilja prioritera fiskefrågorna under ordförandeskapet. Det ska bli intressant att se om det håller när det svenska ordförandeskapsprogrammet till slut presenteras, vilket kanske sker . Jag tycker för egen del att redan nu borde ha fått ta del av regeringens program för ordförandeskapet. Kanske hade vi då haft möjlighet att komma med inspel för att göra detta program ännu bättre innan det är . I avsnittet om EU:s fiskeripolitik i betänkandet hänvisas även till den grönbok om reformering av EU:s fiskeripolitik som offentliggjordes för sedan. Den är det första steget i processen mot en ny och förhoppningsvis avsevärt bättre fiskeripolitik. Utskottet och ska behandla den i särskild ordning. Men som en liten aptitretare inför den debatten vill jag bara säga att i den vision för det europeiska fisket som inleder grönboken hittar jag varken ordet ekosystemansats eller orden biologisk mångfald. Med respekt för kammarens arbete brukar jag avgränsa mig till att yrka bifall till endast en av de förträffliga reservationer som för fram. I detta fall yrkar jag bifall till reservation nr 8 under punkt 4, Fritidsfiske m.m. Varför lyfter jag då fram denna reservation? Jo, därför att den handlar om en stor framtidsmöjlighet för , nämligen att utveckla fritidsfisket och fisketurismen. I den uppföljning av de fiskepolitiska insatserna som utskottet genomförde 2007 redovisas till exempel studie som uppskattar omsättningen inom de fritidsfiskerelaterade företagen till och att fritidsfiskarna lägger ned på direkta kostnader för sitt fritidsintresse. Det handlar alltså totalt sett om stora belopp också jämfört med yrkesfiskets omsättning. I vår motion Politik för ett hållbart fiske föreslår vi bland annat att låta utreda förutsättningarna för en nationallaxälv som en del i en strategi för att utveckla det svenska fritidsfisket och fisketurismen. Bakgrunden till vårt förslag är Helcoms aktionsplan som säger att medlemsländerna, till exempel , ska utveckla planer för restaurering av lekområden och vandringsvägar för migrerande fiskarter i lämpliga vattendrag . Länderna har även förbundit sig att utföra aktivt bevarandearbete i minst tio hotade vildlaxälvar i samt återinföra ursprunglig Östersjölax i minst fyra potentiella laxälvar . Med ökad mängd vildlax i våra älvar kan lokal fisketurism och förädlingsverksamhet öka. Därför vill vi låta utreda förutsättningarna för att avsätta en av de svenska outbyggda älvarna i älv, älv, älv eller som en nationallaxälv, där förutsättningarna för laxens vandringsvägar och reproduktion värnas. Utskottsmajoriteten hänvisar i sitt svar till att förhandlingar mellan och vad gäller förvaltningen av älv fortfarande pågår och att en rapport från om myndigheternas arbete med att främja förvaltningsarbete för hotade vildlaxälvar bereds inom . Vidare väntas kommissionen komma med ett förordningsförslag om långsiktig förvaltning av lax i . Man skulle kunna säga att det är mycket snack men lite verkstad. I samma motion tar vi upp frågor om vattenbruk och fiskodling, som är ett annat viktigt utvecklingsområde inom det svenska fisket. Vi föreslår att handlingsplaner tas fram för miljöanpassning av fiskodlingar respektive minskad utsättning av odlad fisk i vilda bestånd, eftersom detta riskerar att försämra den genetiska variationen i de vilda bestånden. Vi föreslår även att liksom bör tillsätta en för att studera effekterna av rymningar från och anläggningshaverier vid fiskodlingar. Detta utvecklar vi i reservation nr 9. Avslutningsvis vill jag i likhet med säga något kort om EU:s fiskeavtal med tredjeländer, i praktiken vanligen . Vi anser att de orättfärdiga avtal som är tecknade med olika länder och som lett till utfiskning av andra länders fiskebestånd måste upphävas, att de ekonomiska subventionerna från EU:s skattebetalare till EU:s fjärrfiske måste upphöra och att det måste finnas garantier för att fisket i tredjeländers vatten bara får ske på verkliga överskottsresurser. 80 (): Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 22 handlar om fiskeripolitik. granskning är nog det som är mest intressant i betänkandet. Kritiken är ganska omfattande, och något annat vore egentligen underligt. har följt frågan och har tidigt uppmärksammat problemet att det är själva fisket som haft den största åverkan på beståndens utveckling även om många påstått att det berott på andra faktorer. Vi har påtalat att det har varit en för stor flotta i förhållande till det biologiska underlaget. Vi har ansett att det småskaliga kustnära fisket har offrats på grund av dessa strukturproblem. Vi har lagt fram tuffa förslag som gått. De var så tuffa att vi fick kalla handen från EU när vi slog larm om hur läget var för torsken inte minst i . Det var ställningstaganden som skakade om fiskeripolitiken rejält. Kravet på torskfiskestopp blev en stor och viktig väckarklocka för många. Det kravet var förstås inte bara av godo. Det gav en bismak för alla som fiskade torsk. Men om politiken misslyckas med sin uppgift drabbas någon. I det här fallet har först torsken drabbats och därmed rubbat ekosystemen. Debatten skakade om och drabbade senare även torskfisket, det vill säga människorna som lever av att fiska. har drivit frågor om naturresurser. Vi har också ansett att det är viktigt med en syn på resurser, i detta fall fisk, så att ett uthålligt fiske som lever på räntan och inte tar av kapitalet är det som råder. Systemen som finns och har funnits har dock inte gynnat det småskaliga och hänsynsfulla utan det som ekonomiskt kan visa på bäst effektivitet. Så snurrar vår jord. Man undrar när vi blir kloka nog. I granskningen redovisar en rad områden där insatser som rör fiskenäringen motverkar att fiskeripolitiken genomförs på ett effektivt sätt. De exempel som ges i granskningen på områden med sådana insatser är befrielse från energi- och koldioxidskatter, stöd, tillståndsgivning samt fiskerikontrollen. granskning visar också att det nationella handlingsutrymmet i den gemensamma fiskeripolitiken inte har klarlagts. Avsaknaden av rättslig analys medför att det saknas överblick över vad som är möjligt för regeringen eller att styra på nationell nivå och vad som endast kan påverkas via förhandlingar i EU. Granskningen visar dock att det finns ett betydande nationellt handlingsutrymme inom den gemensamma fiskeripolitiken och att bland annat har möjlighet att införa mer långtgående regler för svenska yrkesfiskare, vilket sällan har använts. Styrelsen anser därför dels att rättsläget bör klargöras med avseende på möjlighet och skyldighet inom fiskeripolitiken, dels att regeringen i ökad utsträckningen bör använda det nationella handlingsutrymme som finns inom fiskeripolitikens område. Berättas bör också att miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp har gjort en uppföljning av vilka resultat och konsekvenser som de fiskeripolitiska insatserna får för företag inom yrkesfiske, vattenbruk och fisketurism. Syftet med uppföljningen har varit att ge utskottet ett fördjupat beslutsunderlag. Målet för omstrukturering av fiskeflottan har varit otydligt och de fiskepolitiska insatserna har inte varit tillräckliga för att skapa en anpassning av kapaciteten i förhållande till fiskemöjligheterna. Fiskeflottan bör få en sådan struktur att resurserna säkras som yrkesfisket ges rimligare förutsättningar att verka inom ramen för en hållbar utveckling. Det finns mycket att läsa och säga om hur fisket är. Intressant är dock att man upplever att diskussionen är annorlunda än vad den var när mandatperioden började. Flera har kommit till insikt om de tokigheter som förekommer och färre försvarar dessa. Vi ser att man kommer fram till gemensamma ståndpunkter om att fiskeflottan är för stor och att utkast inte är något som ska fortgå. Det behövs generationer av fisk för att säkra ett bestånd. När det gäller bland annat torsk är det viktigt med bevarandet av stora honor som ger stora ägg som i klarar av att flyta bättre och har en större överlevnad och så vidare. Vi ser att det finns massor av detaljer som är viktiga för helheten. Ålen är en annan viktig varelse som få vet allt om, eller kanske ingen egentligen vet allt om. Vad vi vet är att den är hotad. All världens ål har sin början i . Den lever i både salt och sött vatten, och olika individer beter sig lite olika. Vi vet också att kraftverksdammarna i mosar det mesta av ålen. Vi har reducerat fisket på ål, men jag är rädd att vi inte har gjort tillräckligt. Jag ser nu att det skrivs rätt mycket om konflikten mellan ål och säl. Är det meningen att vi ska fortsätta att fiska ål över huvud taget och därmed servera den i ålryssjor till sälen som kaxigt tar för sig utan blygsel? Som ett brev på posten kommer att man vill skjuta säl. Det har såklart blivit ett problem i sammanhanget. Ständigt handlar det om människans avgörande av vad som ska finnas eller ej och var någonstans. EU:s fiskeriavtal med tredjeland tas här upp i motioner, bland annat från . Det är verkligen en fråga om solidaritet och självkritik. Det finns ingen ursäkt som ger oss rätt att konkurrera ut småskaliga mauretanska fiskare som med lerkrukor tar upp bläckfiskar och ska konkurrera med EU-subventionerade fiskeflottor. Slutligen vill jag upprepa något av vad kommit fram till i sina slutsatser och rekommendationer. Överkapaciteten i flottan är en viktig orsak till att flera fiskebestånd är överfiskade. EU:s gemensamma fiskeripolitik har endast haft näringspolitisk inriktning. Men målet har delvis omformulerats för att säkerställa en långsiktigt hållbar utveckling både miljömässigt, ekonomiskt och socialt. Överfiske som hotar fiskebestånd ska stoppas, och försiktighetsprincipen ska tillämpas. Det ligger ytterst på den borgerliga regeringen. Det ligger ett tungt ansvar på jordbruksministern, som tyvärr inte är här. När beslut om fiskeförvaltningsplaner fattas och kvoter fastställts går det inte att fortsätta att dribbla bort viktiga detaljer som kan vara avgörande för helheten. Med detta vill jag ställa mig bakom reservationer, och jag yrkar slutligen bifall till reservation 1. 81 (): Ett långsiktigt och hållbart fiske måste bygga på principen bruka utan att förbruka. Fiske är en resurs som vi människor ska nyttja, och vi ska nyttja den på ett långsiktigt och hållbart sätt. Vi ska, som man säger i många andra sammanhang, leva av resursens avkastning och inte tära på kapitalet. Det stämmer fantastiskt bra på denna resurs. I detta sammanhang kan jag inte låta bli att uttrycka min glädje över att torsken i har återhämtat sig så bra. Här har och vår jordbruksminister lagt ned ett stort arbete och engagemang, inte minst genom samarbete med andra länder. Man har suttit vid bordet, tagit kontakter, skapat allianser och sett till att mycket av det omfattande orapporterade fisket har stoppats. Det är det vi kallar för svartfiske. Jag behöver inte nämna några länder. Men det har man gjort, och det kan ingen, inte ens förneka. Detta har varit möjligt genom att man samarbetar och driver frågorna i EU med kraft. Enskilda, mer eller mindre kändisar, och organisationer, till exempel Världsnaturfonden, har agiterat för att vi skulle bojkotta den svenska torsken, även den som var fångad inom de lagliga framförhandlade kvoterna och rejält kontrollerade ingen kan väl förneka att vi har en rejäl fiskekontroll i det här landet. Det hade varit klädsamt om man hade gått ut och sagt att nu kan vi med gott samvete äta denna fisk. Men så sent som i går i vidhåller Världsnaturfonden att Östersjötorsken är rödmärkt. Jag kan glädja mig åt att i alla fall har växlat om till gult ljus när det gäller torsken. Konsekvensen av torskbojkotten är att fisken säljs till länder som och , där efterfrågan är stor och invånarna med förtjusning äter den svenskfångade torsken. Att långtradarlass efter långtradarlass med svenskfångad fisk går till andra länder kan vara ett miljöproblem i sig. Jag missunnar inte fransmän och holländare ett gott mål mat på svensk torsk, men jag unnar svenska folket, er här och er på läktaren att få njuta av en god tillagad torskrätt, lagad av svensk, gärna närfångad, kvalitetstorsk. För egen del, herr talman, äter jag hellre svensk fisk som fångats inom lagliga och kontrollerade kvoter än fisk som rest runt halva jordklotet eller till och med i en del fall gjort hela rundan. I det här betänkandet behandlas i första hand styrelses framställning angående statens insatser för ett hållbart fiske samt ett antal motioner från den allmänna motionstiden. framför kritik på en rad områden med den goda avsikten att vår fiskeripolitik ska bli ännu bättre och effektivare. Vi från utskottsmajoriteten välkomnar synpunkter från , konstaterar att det pågår ett arbete och att åtgärder har vidtagits för att åstadkomma ytterligare förbättringar. Det är bra att fiskeripolitiken granskas av oberoende ögon. Granskningen kommer att bidra till att vårt fiske kommer ytterligare en bit mot målet. Målet är ett långsiktigt hållbart fiske, både när det gäller det storskaliga fisket och det småskaliga och kustnära fisket. I regeringens regleringsbrev till är bruka utan att förbruka ett av de viktigaste budskapen. I regleringsbrevet finns dessutom några punkter. ska redovisa utvecklingen av fiskeflottans kapacitet i relation till tillgängliga fiskeresurser. ska redovisa insatser i syfte att stärka det småskaliga fisket och fritidsfisket. ska redovisa arbetet med att utveckla fiskevården. ska redovisa insatser för att öka och sprida kunskap till gagn för ett långsiktigt hållbart yrkesfiske, fritidsfiske, fisketurism och vattenbruk. Ordern är given. Vi ska dit, till det målet. I stort sett alla som är engagerade i fiskerifrågor talar lyriskt om det kustnära och småskaliga fisket. Det gör vi också. En åtgärd som skulle kunna gagna detta är att man har delat upp kvoterna mellan garn och trål. Tyvärr är det så nu måste jag nämna det, att det finns de som saboterar det småskaliga fisket, i allra högsta grad. Det är ett djur som du har kramat väldigt mycket, och det är sälen. Jag förstod att du tyckte att det var lika viktigt att sälen hade mat som att vi hade mat. Jag delar inte riktigt din åsikt. Torsken ska också vara för mänskligt bruk. Det hade aldrig gått att ha samma politik om vi hade haft det när det gäller älgen. Då hade den sprungit in i villaträdgården och ätit upp för folk. Det hade folk inte tolererat. Det hade heller inte gått om det hade varit en massa älgar som sprang ute på de stora vägarna ni gillar visserligen inte stora vägar och bilar. Det hade inte varit okej om älgen hade varit ute och rört sig så mycket på vägarna. Där har vi en beskattning, inte för att ta död på dem utan för att få ett bestånd som vi tål. Samma bör gälla sälen. Vi måste nog komma dit. Jag är övertygad om att det kan bli möjligt att öka antalet fiskare som kan försörja sig på småskaligt fiske, inte minst om de ökar sina inkomster genom att vidareförädla. Man kan ha en restaurang, man kan sälja till den lokala restaurangen, man kan sälja färsk fisk till folk i inlandet. Man kan naturligtvis kombinera sitt fiske med naturupplevelser. Folk får följa med och se hur yrkesfiske går till. Man får ett mervärde av fisken. Jag ser fram emot att regeringen i kommande propositioner lägger förslag som underlättar för våra fiskare att driva verksamheten i denna riktning. Närfiskat är ett initiativ från fiskbranschen själv. Det är inget direktiv uppifrån. Med Närfiskat får du och jag som konsument reda på var fisken har sitt ursprung, vilken båt som har fiskat den och när den är såld till förstahandsmottagaren. Jag tycker att det är ett lovvärt initiativ som har kommit från fiskenäringen själv. Jag tror mycket på det. Fisken är en ändlig resurs och ska brukas, inte förbrukas. Vi behöver ett storskaligt fiske för att förse medborgarna och livsmedelsindustrin med fisk även när det blåser och stormar. Då kan det småskaliga fisket kanske inte gå ut och göra sitt jobb. För att anpassa fiskeflottan det har nämnts innan här till den mängd fisk som finns och är möjlig att fånga har redan några stora torsktrålare skrotats ut. kom ett meddelande från om ytterligare pengar för att skrota ut en del båtar och helt enkelt anpassa det storskaliga fisket till den mängd fisk som finns. Utskottet förutsätter att regeringen i lämpligt sammanhang återkommer till med en redovisning av de åtgärder som vidtagits och som är på gång för att säkerställa ett framtida hållbart fiske. Det kan ske lämpligen i samband med kommande budget eller då propositionen som bygger på den snart avslutade fiskelagsutredningen läggs på bord. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Avslutningsvis vill jag instämma i rubriken på ledaren i senaste numret av tidningen : Det måste bli enklare, roligare och mer lönsamt att vara fiskare. (Applåder) I detta anförande instämde (). 82 () replik: tar upp Närfiskat. Det är naturligtvis ett mycket lovvärt initiativ. Både vi i oppositionen, fiskaren, till och med bonden håller med om att ursprungsmärkning är oerhört viktigt. Vi bara hoppas att vi får med regeringen på det synsättet också. Det är viktigt att de som sitter på läktaren här ska kunna välja rätt produkt utifrån både miljö och bestånd. ska EU:s fiskepolitik stöpas om. Den grönboken går ut till medlemsländerna för att diskuteras och analyseras. Vi ska då också ha åsikter om vad vi tycker är viktigt, vad tycker är viktigt. Som jag sade i mitt anförande handlar det inte om att göra upp en så lång lista som möjligt på vad vi vill förändra vi kan räkna upp otaliga saker utan det gäller att koncentrera sig på de frågor som vi politiker och fiskarna tycker är viktiga att förändra i en framtida fiskepolitik. Vi i oppositionen vill ta vårt ansvar. Vi tycker att man ska tillsätta en parlamentarisk grupp för att ta reda på och diskutera vilka frågor som vi ska driva tillsammans och göra det just tillsammans för att få en styrka i fiskepolitiken. Nej tack, säger högeralliansen till det här förslaget, vi klarar det här själva. Och förlorar vi valet avstår vi från att vara med och påverka fisket. Det får ni sköta. Är detta en sund inställning? Fiskarna runt kusten tycker att vi borde ha kommit överens om vilka frågor vi vill driva, men ni tycker inte det. Varför är det på det viset? 83 () replik: Vi ska komma med detta 2012. Jag måste erkänna, , att så långt är jag inte mina förberedelser. Jag kan inte tänka mig att alliansregeringen och vi som sitter här inte skulle välkomna att vi var överens om en sådan sak. Det finns lite tid kvar, och det finns många idéer att hämta upp. Jag vet faktiskt inte var du har fått detta ifrån. 84 () replik: Jo, det står i vår motion som ni har avstyrkt. Där kan du läsa det. Hade du läst de papperen hade du kanske kunnat ta rätt ställning. Till och med jordbruksministern är helt inne på det här. Jag frågade honom vad han tyckte i den här frågan när vi hade utskottsmöte. Han tror att han ska kunna diskutera grönboken under ordförandeskapet, men det kan han inte göra eftersom de andra länderna inte har kommit fram med några åsikter. Dem ska de lämna in när vårt ordförandeskap tar slut. Jag tror att det hade varit nationellt viktigt att vi i hade kunnat enas om ett par tre viktiga frågor att lyfta fram. Det tycker de som fiskar runt våra kuster och många andra politiker att vi ska göra för att vi ska få en styrka i vår fiskepolitik, men högeralliansen i utskottet tycker tyvärr inte det. Jag tycker att det är olyckligt att man har den inställningen. Vi får väl hoppas att vi kan få en annan tingens ordning nästa september. Då ska vi kunna påverka, och ni får stå bredvid och titta på eftersom ni inte vill vara med. Det blir som det blir. Ni hade en motion om fritidsfiske. Den handlade om det så kallade bulefisket i . har gått ut och förbjudit det fisket, säger man. Det är nog riktigt, men det är bara det att man åker från den danska kusten över på svenska vatten och fiskar. De stora romhonorna samlar sig i stora bulor, och man fläker sönder dem man inte får upp. Det är rent horribelt att göra detta.