prot · GW0992 · 2009-03-26 00:00:00 — Det finns därför tillfälle för både och att ta en ytterligare runda om dessa väldigt intressanta frågor. I sin motion och i sin reservation skriver Socialdemokraterna att det skattemässigt inte ska spela någon roll om inkomsten kommer från lön eller näringsverksamhet. Här skiljer vi oss lite åt. Det är självklart skillnad på att vara arbetstagare och företagare. Företagaren är inte ett streck i statistiken. Man är inte en mjölkko vars första uppgift är att leverera in skatter till det offentliga systemet. Nej, en företagare är en människa av kött och blod, en människa som tar stora personliga risker för att driva sitt företag med en idé, produkt eller tjänst. Det är skillnad på att vara företagare och anställd. Här skiljer vi oss som sagt åt. Människor som funderar på att starta ett företag är av olika slag. Vi har de oövervinnerliga entreprenörerna som frustande av entusiasm driver sina idéer även om alla runt omkring dem tycker att de är ganska tokiga. Det finns privat- och offentliganställda som tror att det finns bättre sätt att driva den egna verksamheten, men tvekar att ge upp jobbet och tryggheten för en mer osäker tillvaro som företagare. Det finns forskare på universitet eller högskola som har en briljant uppfinning men som tyvärr inte riktigt vet hur landvinningen ska kunna kommersialiseras. Ett företagande genomgår olika stadier från nystart till utveckling. I nystartsskedet kan man identifiera ett antal olika faktorer som har avgörande betydelse för företagets start och utveckling. Några av dessa är startkapital, regelkrångel och trygghetssystem. Många av de motioner som vi har att behandla i betänkandet handlar om just detta. De handlar om att skapa bättre villkor för entreprenörskapande, företagande, innovationer och investeringar som ska ge en grund för arbetslinjen en varaktigt ökad sysselsättning och utvecklingskraft i hela landet. För att ett företag ska kunna etableras krävs ett rörelsekapital. Ofta krävs även vissa medel till investeringar. Det är ibland svårt för potentiella företag att få tillgång till riskvilligt kapital. Det handlar många av motionerna i betänkandet om. Åtgärder har redan vidtagits av alliansregeringen för att förbättra tillgången till riskkapital som till exempel avskaffandet av förmögenhetsskatten. Lån som och andra offentliga aktörer kan ge har självklart också betydelse, särskilt när de ordinarie finansiella marknaderna inte fungerar. Statens roll som långivare till näringslivet bör ske med eftertänksamhet och i begränsad omfattning. Det är i grunden inte statens uppgift att ta risker i det privata näringslivet med skattebetalarnas pengar. Utgångspunkten bör vara att kapital för start av nya företag ska komma från privata finansiärer friends, fools and family eller riskkapitalister och banker. tillsatte regeringen en utredning om statliga finansieringsinsatser för nya stora och medelstora företag. beslutade regeringen om en utredning om just skatteincitament för investeringar till mindre företag. Till detta har regeringen lagt fram en mängd förslag som inte bara gynnar nystartsföretagandet och småföretagandet utan också företagandet i stort. Förmögenhetsskatten har jag nämnt. Vi har jobbskatteavdraget som givetvis också gynnar företagarna. Vi har den sänkta bolagsskatten. Vi har förbättring av 3:12-regler. Vi har momsredovisningsperioden. Dessutom pågår ett intensivt arbete på EU-nivå när det gäller bolagsskattebaser och moms. Vi ser en historiskt stor nedgång på världsmarknaden, men också i svensk exportindustri. Nedgången har följts av stora varsel och ökad arbetslöshet i när industrins huvudmarknader världen över tvärbromsar. Den svenska har sänkt styrräntan till en rekordlåg nivå på för att försöka hindra och lindra lågkonjunkturen. I godkände kongressen i ett krispaket för att rädda banker, jobb och företag. I röstade parlamentet igenom i ett krispaket med stora skattesänkningar. Märk väl: I har vi en koalitionsregering där socialdemokraterna ingår. Även riksdag har beslutat om viktiga åtgärder, men fler satsningar kan självklart bli nödvändiga . Alla reformer måste prövas mot de offentliga finanserna och samhällsekonomin. Finanskrisen har ökat osäkerheten om den framtida utvecklingen och därmed svårigheten att bedöma budgetutrymmet. I vilken omfattning och olika reformer kan genomföras är således för tidigt att avgöra. Ljuset är på. Regeringen är hemma. Det sker väldigt mycket arbete på andra sidan vattnet. Jag yrkar bifall till förslagen i skatteutskottets betänkande nr 23. 174 () replik: säger att det är skillnad på en företagare och en anställd. En företagare är faktiskt av kött och blod men det är vi ju allihop. Utifrån det försökte resonera kring att det kanske inte behövs någon likformighet i skattesystemet. Då måste jag fråga igen jag har frågat tidigare, men jag kanske kan få ett tydligare svar den här gången: Säger nu och den moderatledda majoriteten här i kammaren öppet och tydligt att man går ifrån ambitionen att ha ett likformigt skattesystem? Det hedrar att hon tog upp frågan om jobbkrisen. Det är något som det egentligen borde resoneras om i varje debatt. Den ramlar över oss. Det handlar inte om varsel nu utan om rena uppsägningar. Fram emot sommaren är det ytterligare 100 000 som kommer att gå ut i arbetslöshet. Prognoserna späds på hela tiden. Vi kanske inte pratar om 10 procents arbetslöshet till 2010 utan 10 procents arbetslöshet . Det är oerhört viktiga och angelägna frågor. Ni har ju gjort skatteförändringen med jobbskatteavdraget som slår ojämlikt och sagt att det ger jobb. Ni har sänkt andra skatter som ger jobb. Kommer det nu ett nytt paket med skattesänkningar som ska ge fler jobb? Vad händer med intäkterna till dem som har de offentliga jobben? Kommer ni att lämna dem därhän så att jobbkrisen späds på? Jag vill ställa en knepig fråga. På s. 26 i betänkandet skriver ni att en utredare ska ta fram ett förslag och oavsett om de negativa aspekterna överväger ska man ta fram en lagtext om det. 175 () replik: Vi backar lite till det anförande som höll före mig här i talarstolen. Det är lite märkligt att han drog upp att alla motioner som ju är väldigt positiva och framåtsyftande, som jag sade om skattesänkningar lades fram när de lades fram trots att det var nedgång. vet mycket väl att allmänna motionstiden var före den ekonomiska djupdykning som skedde därefter. Jag tror inte i min vildaste fantasi att ens hade kunnat förutse den kraftiga nedgång som har skett därefter om han inte har tillgång till en alldeles särskild kristallkula. Vi delar oron inför utvecklingen på arbetsmarknaden. Därför är det intressant hur framför allt Socialdemokraterna lägger fram sin skattepolitik. Det finns en sak som ändå bör späda på arbetslösheten för en väldigt utsatt grupp, nämligen ungdomarna, som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Hur kan ni socialdemokrater stå här och prata om att ni är oroliga över arbetslösheten när ni själva, om ni hade varit i regeringsställning, hade spätt på detta? Ni har föreslagit att man ska ta bort vår nedsättning av arbetsgivaravgifterna för ungdomarna. Det är en fullkomlig bombmatta av skatter som ni måste genomföra för att uppfylla ert löftesmaskineri. Det skulle vara väldigt intressant att höra vad det gör både för arbetsmarknaden och för företagarna. Det är inte företagarvänligt. 176 () replik: Skillnaden är ganska enkel, . Det som ni gör generellt när det gäller ungdomar som redan är anställda är att ni ger en liten gratifikation till arbetsgivarna, medan vi vill vidta selektiva åtgärder. Vi vill rikta pengarna till och investera i de ungdomar som behöver det bäst. Det är en mycket bättre åtgärd som fungerar. Trots den högkonjunktur som vi hade var det närmare 100 000 ungdomar som inte kom ut på arbetsmarknaden. Där måste man sätta kraft. Detta måste verkligen bli ett prioriterat område. Men ni sprätter bara ut pengarna och säger: Titta vad många jobb det här gav. när lågkonjunkturen kommer står vi där. Men då har vi mycket mindre riktade resurser. Vi vill investera i en starkare utbildningslinje. Vi vill investera i gröna jobb. Vi vill investera i välfärdsjobben. Nog är det väl bättre, , att man låter kommunerna få lite hjälp så att de slipper säga upp sjuksyrrorna, vårdbiträdena och så vidare? Är det inte det som vi måste värna om välfärdslinjen som är fundamentet i den socialdemokratiska modellen och i den nordiska modellen och som är utjämnande? Men ni sprätter ut pengarna. När vi vill återföra detta till en linje som innebär att man satsar på välfärdsjobben, investerar i människor och investerar i kunskap, då säger ni att vi drar i gång sedelpressarna. Men vem var det som hade sedelpressar tidigare när ni vräkte ut dessa skattesänkningar som liksom nu gjorde att vi får mycket sämre förutsättningar? Sedan kan man säga att det var Socialdemokraternas fel. Men det är ni som har genomfört dessa skattesänkningar. Era kompisar sitter nu med i och funderar på hur de ska klara detta. De säger precis samma sak som jag: måste staten ställa upp. 177 () replik: En klok man sade till mig en gång: Med hög och tydlig röst kan man övervinna oceaner av okunskap, både sin egen och andras. Det äger kanske sin tydlighet här. Jag ska också avslöja en annan hemlighet för kammaren, nämligen att har lovat att han ska försöka reta upp mig . Det tyckte han skulle vara roligt att göra i en debatt när vi äntligen träffas så här finskugrier emellan med finskt påbrå och ungerskt påbrå. Jag är ledsen, , men det lyckas inte riktigt . I sin första replik ställer frågan om likformigheten och efterlyser den i regeringens förslag. I nästa replik lyfter han fram just hur Socialdemokraterna tänker lösa arbetslösheten. Det ska man göra med selektiva åtgärder. Är det att likställa med likformighet? I alla lägen strävar givetvis både ni och vi efter den överenskommelse som vi faktiskt träffade under den förra krisen , nämligen att det ska vara så stor likformighet i skattesystemen som möjligt. Men varken ni eller vi är främmande för att när det behövs särskilda åtgärder, stimulansåtgärder, kan det vara nödvändigt när det gäller den politiska inriktningen. Ni kallar det för bidrag. Vi kallar det för stimulansåtgärder och avdrag. Där finns den stora skillnaden mellan oss. Men ljuset i tunneln finns. vittnade för sedan om att fler småföretag än någonsin har startat inom två olika businessområden, och det under lågkonjunkturen. Det är inom hemnära tjänster och inom nöjes- och reklambranschen. Orsaken till detta är skatterabatter och regeringens skattesänkningar. I detta anförande instämde (). 178 (): Alliansregeringen gick till val på att minska utanförskapet i genom en stark och målmedveten satsning på åtgärder för att få fler människor i arbete och på att fler företag skulle startas och växa. Bättre villkor för entreprenörskap, företagande, investeringar och innovationer ska ge en varaktig grund för ökad sysselsättning och utvecklingskraft i hela landet. Skatterna har sänkts i väsentlig grad för både löntagare och företag, vilket tillsammans med justeringar i socialförsäkringssystemet och andra åtgärder givit goda resultat så att runt 200 000 fler människor har kommit i arbete. Den förra socialdemokratiska regeringen tog bort beskattningen på arv och gåvor, vilken fortfarande används i en hel del andra länder. Men detta gjordes med stöd av de borgerliga partierna. Alliansregeringen har tagit bort förmögenhetsskatten, vilket de allra flesta länder i världen också gjort på grund av dess negativa effekter i olika avseenden i en värld där kapital så lätt flyttar över gränserna. Tyvärr skedde det utan stöd av Socialdemokraterna trots att de närt tanken rätt . Trots att oppositionen rasat mot att låg- och medelinkomsttagarna nu har en eller två tusenlappar mer i plånboken har man i efterhand valt att acceptera merparten av skattesänkningarna, och det tycker jag ändå är bra. Jag vet inte om anförande innebär att Socialdemokraterna nu i denna lågkonjunktur vill höja skatterna kraftigt igen för låg- och medelinkomsttagarna. Jag skulle i så fall se fram mot en valkampanj där vi möts och ni vill återställa dem och vi står fast vid dem. Jag tyckte att inlägg i denna fråga var intressant och balanserat. har och världen utan alliansregeringens förskyllan drabbats av en djup finanskris och lågkonjunktur. Arbetslösheten ökar, och krisinsatser genomförs över världen, så även i . Jag tycker att alliansregeringen agerar starkt och omdömesgillt. Jag uppfattar att även svenska folket reagerar så. Minskar nu behovet av alliansregeringens politik för fler jobb och fler företag? Självfallet gör det inte det. Tvärtom blir den politiken ännu viktigare även om målet nu när arbetslösheten på grund av krisen växer måste ändras till att bryta ökningen genom att näringslivet i ökar sin relativa konkurrenskraft genom fortsatt enklare regelverk och väl avpassade skatter och stimulanser. lägger, som alla vet, mycket stor vikt vid att skattesänkningar riktas till låg- och medelinkomsttagare och till de mindre företagen, och vi är glada över att se att detta har förverkligats i alliansregeringens politik. Dagens debatt handlar mot denna bakgrund om ett antal motioner om beskattning, och jag ska kommentera några av de områden som behandlas, där utskottet avstyrker samtliga motioner, vilket är brukligt. Motionerna är dock i många fall intressanta och tänkvärda, och utskottet hänvisar rätt ofta till att regeringen arbetar med och utreder en hel del av dessa frågor. Låt mig som ett exempel på detta nämna att beskattningen av sparande ska ses över, liksom finansieringsinsatser för nya små och medelstora företag samt åtgärder för att stimulera investeringar i dessa företag. Både den tidigare socialdemokratiska regeringen och sedan i betydande grad alliansregeringen har lindrat beskattningen för fåmansföretag så att en större del av inkomsten kan beskattas under kapital i stället för under tjänst. Utskottet redovisar i stor enighet att det finns ytterligare åtgärder att vidta, vilket jag tycker är positivt. Fastighetsbeskattningen behandlas självfallet i det här betänkandet. Som väl alla minns var fastighetsskatten väsentligt högre innan reformerade den beskattningen och ersatte skatten med en fastighetsavgift på av taxeringsvärdet, med ett takbelopp på . Socialdemokraterna har i allt väsentligt efter sedvanlig massiv kritik i inledningsskedet valt att acceptera alliansreformen. Det hälsar jag självfallet med tillfredsställelse. Det finns motionsförslag om att helt slopa fastighetstaxeringen. Utskottet bejakar inte det bland annat eftersom det leder till en lägre fastighetsskatt för fastigheter som inte uppnår maxbeloppet. En annan aktuell diskussion som föranlett motioner är den om att icke bebyggda tomter eller tomter med småhus under byggnad har en fastighetsskatt på och inget takbelopp. Detta kan även gälla för arrenderade tomter. Effekterna kan bli höga skattekostnader. Här hänvisar utskottet till att regeringen avser att återkomma till med förslag just för att lösa dessa problem, vilket jag välkomnar. En sista fråga som jag vill kommentera är den om hur statliga ersättningar till skogsägare för intrång genom till exempel naturvårdsavtal ska behandlas. måste markägaren tåla ett så kallat toleransavdrag på nivån när ersättning för ett statligt intrång ska erhållas. Detta är mycket tveksamt eftersom staten vill skydda marken. Det är bra att en utredning i sitt förslag sagt att detta avdrag från ersättningen inte längre ska göras. Vad gäller de motioner som föreligger här och där samma sak föreslås hänvisar utskottet till att regeringen bereder frågan. Mot denna bakgrund är det rätt märkligt att den statliga myndigheten beslutat att i stället öka toleransavdraget till . Jag utgår från att regeringen granskar även detta. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. I detta anförande instämde och (båda c). 179 () replik: Jag tänker fråga om valrörelsen . Låt säga att vi då möts, även om vi kommer från olika valkretsar. Om jobbkrisen fördjupas och arbetslösheten stiger kraftigt och så vidare och kommunerna är tvungna att skära ned skulle och då kunna säga att det behövs förstärkningar av de offentliga inkomsterna det vill säga en justering av skatterna uppåt för att kunna klara välfärden? Det är min första fråga. Om man inbillar sig, tror, att det går att fortsätta på linjen att sänka skatter och att klara de åtaganden som behövs och de behov som vi vet finns bland gamla och unga måste jag säga att det inte går ihop. Jag tycker därför att min fråga till är en klar, tydlig och enkel fråga. Jag måste också fråga om den text som jag i replikskiftet med slarvade bort. På s. 26 i betänkandet skriver majoriteten att tillsattes utredningen om skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. Längre ned på samma sida skriver man: Utredaren ska bedöma om fördelarna med en ordning med skatteincitament överväger nackdelarna. Även om utredaren bedömer att nackdelarna överväger fördelarna ska emellertid ett förslag med författningstext om sådana incitament utarbetas. Det är ganska ovanligt att skriva så. Även om det visar sig vara ett dåligt förslag ska man alltså ta fram en lagstiftning om detta. Vad beror det på? 180 () replik: Ja, , det är alliansregeringen som har genomfört skattesänkningar för låg- och medelinkomsttagarna i , och Socialdemokraterna i riksdag har i allt väsentligt accepterat de skattesänkningarna. Det tycker jag är väldigt bra. En gemensam grund är alltså att vi tycker att det är bra med de 1 000 eller mer i fickan som medborgarna nu har . Jag tror inte att bästa sättet att lotsa ur krisen är att höja skatterna för vanligt folk och för företag, utan jag tror att det är bättre att kunna konkurrera med omvärlden och att öka sysselsättningen och jobben så fort det är möjligt sedan när det efter den här krisen tar fart igen. I extrema lägen kan man alltså även diskutera skattehöjningar. Men vi går till val på den politik som vi har genomfört. Sedan får vi se hur läget är 2010. Jag hoppas verkligen att insatser i och alliansregeringens insatser i leder till att den här lågkonjunkturen bryts och att vi återigen kan få i gång jobben och företagen. Som jag sagt: Om alliansregeringens politik var viktig i valet så är det ännu viktigare att nu när det är lågkonjunktur få i gång företag och jobb; det är en riktig politik. hävdade i ett tidigare inlägg likformighet i fråga om skatterna och även för företagen. Det är vi överens om. Jag kan väl ge Socialdemokraterna erkänsla som ju gick ifrån likformigheten och hade ett 5-procentigt skatteavdrag för småföretag beträffande arbetsgivaravgiften. Sådan icke-likformighet tycker jag ibland kan vara intressant att diskutera. När det gäller utformningen har vi en variant, men principen att i sådana här lägen kunna vara praktisk, utifrån en given grundmodell är bra, tycker jag. 181 () replik: Kanske skulle kunna tänka sig att vi hamnar i samma svåra läge som förra gången det begav sig, 1994, då vi tillsammans med genomförde förändringar för att få landet på fötter igen. Däri ingår naturligtvis att säkra välfärdens kärna. Självfallet ingår då också att se över vilka intäkter som finns. Precis som sagts tidigare i debatten här gäller det att gasa och bromsa på rätt sätt. Om vi skulle ha den stora lyckan med oss i valet kommer vi att jobba för en minskning av effekterna av jobbskatteavdraget därför att vi vill ha ett likformigt skattesystem. Men vägen dit är lång eftersom ni har gjort så kraftiga skattesänkningar. Frågan blir därför om tror att man i en så här djup kris kan klara välfärden utan att behöva justera någon skatt uppåt och om han tror att ni kan gå till val på nya skattesänkningar nu när man ser att kommunerna också måste säga upp folk. Krisen har övergått till en riktig jobbkris, först på den privata sidan och också på den offentliga sidan. Som jag sagt: partivänner i ser behov. Någonting måste till; det krävs mer resurser. För att klara av det gemensamt krävs det naturligtvis att vi är beredda att diskutera justeringar på skattesidan. Något annat är orimligt. Jag tror visst att andra centerpartister skulle ställa upp på det. Men att förena hög välfärd med mycket lägre skatter håller inte; det går inte. Det vet vi, och det vet också . Det vore tacknämligt om han också kunde säga: Ja, vi kan komma i det läget att vi måste höja skatterna om krisen över oss är alldeles för djup. 182 () replik: Jag utesluter inte att det i extrema lägen kan behövas riktade skattehöjningar. Jag ska svara på fråga om gåvor till forskningen och så vidare, något som ska utredas. Som säger är direktivet att utredningen ska visa på för- och nackdelar och återkomma med förslag till författningstext. Sedan ska det beredas av regeringen och remissbehandlas. Det är alltså rätt citerat. Statens budget handlar om inkomster, , och om utgifter. Det är viktigt att ha inkomster då, genom att vi har många i jobb och få i utanförskap, genom att arbetslinjen gäller, genom att klara lågkonjunkturen och genom rimliga och väl avvägda skatter. Men det handlar också om att ha utgifter under kontroll. Och det är klart, om man i ett krisläge öser på med utgifter vi får ju förslag från Socialdemokraterna och vecka här med väldigt stora belopp för än det ena, än det andra då kan behovet bli, om man tar i för mycket, att man måste höja skatterna. Sedan är jag rädd för att i den här konjunkturen kan komma in i en dålig cirkel. Jag tror inte att det är lösningen, utan lösningen är att ge utrymme för folk att konsumera, för företagen att kunna konkurrera, att satsa på krisåtgärder men att ha lite is i magen. Jag ser fram emot de balanserade förslag som regeringen kommer att lägga fram här i . Jag noterar att har varit väldigt tydlig här med att det som behöver mest av allt just nu är rejäla skattehöjningar, på vanligt folk, på låg- och medelinkomsttagare, på småföretag och kanske på storföretag. Den medicinen tror jag inte är den bästa för i en allvarlig kris då vi måste få hjulen att snurra. Jag rekommenderar medborgarna att gärna rösta på alliansen, och kanske på . 183 (): Så här dags i den intressanta debatten om allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastigheter finner jag att det är dags för en liten dikt, tagen ur minnet. Den är skriven av den kände författaren , signaturen H i . Den heter tror jag Journalisten, och var, som jag minns det, införd i tidningen , som jag en gång var chefredaktör för. Den lyder så här, apropå detta om perfektionism som vi diskuterar här, skatteteknisk perfektionism: Vad du i afton skriver ner mångtusenden ser De imponeras av den kunskap du dem ger men glöm ej att många vet ändå mer. Det här är en klokskap som visar och som gäller väldigt många områden. Jag tror att det är väldigt viktigt att man funderar på: Är den här regeringens skattepolitik den optimala? Det kan man kanske tycka. Är oppositionens den optimala? Ja, det kan man säkert också tycka. Men jag tror ändå att man måste vara beredd att inse att samhället är under utveckling och att vi därför alltid måste vara beredda att vidta förändringar i skattesystemet, också när det gäller företag, kapital och fastigheter. Jag skulle kunna tala väldigt länge om bostadsbeskattningen, som jag vet att kommer att gå närmare in på sedan. Jag ska avstå från det. Jag ska bara notera att det inte finns något område, vill jag påstå, där det har skett sådana radikala förändringar i förhållande till hur det hade varit om vi hade haft kvar den tidigare majoriteten. För då hade, fru talman det kan man läsa i sista budget skattetrycket i bostadsbeskattningen varit ungefär 6, 7 eller 8 miljarder högre än det är . Det är väldigt mycket. Man ska komma ihåg att en del av de här pengarna och skatterna inte bara gällde villaägare, utan man hade då också genomfört väldigt stora reform när det gäller fastställandet av taxeringsvärden för flerbostadshus. Det är fråga om flera för väldigt många människor.