prot · GW09124 · 2009-05-26 00:00:00 — Att göra utbildningen mer attraktiv handlar om att går man en utbildning vill man veta att man får ett jobb efteråt. är det inte så. Kan kommunerna anställa outbildade fritidsledare till lägre kostnader gör man det på många ställen. Ministern sade något om att jag ställer frågan plötsligt. Det beror på att den här spiralen går ganska fort nedåt. Det blir färre och färre som utbildar sig och färre utbildade som jobbar ute i sektorn. Det har skett . Som mest fanns det 35 skolor, och är det 22. Det har hänt under de här 20 åren. Utbildningsministern är ansvarig för utbildningarna i , och jag tycker att fritidsledarutbildningen är ministerns ansvar. 23 Utbildningsminister (): LiseLotte får gärna kritisera mig för allt möjligt om det känns bra. Det är bara det att detta träffar så fel. Det är precis samma regler som har gällt . När jag ställer frågan om vi ska ändra det, säger att vi inte ska ändra något. Och ändå är det mitt ansvar, och jag borde göra något, men vad? Vi skulle kunna styra upp folkhögskolornas utbildningar, men det vill inte LiseLotte , och inte jag heller. De ska ha sin självständighet. Ska vi föreskriva att fritidsledare ska vara ett legitimationsskyddat yrke i ? Ska det vara så att man måste ha avlagt fritidsledarexamen för att få jobba som fritidsledare i ? Det är det alternativ som staten skulle kunna göra. Vi har ytterst få yrken med legitimationer och behörighetskrav. Det är lärare, läkare och några få till, men i övrigt har vi det inte så. Vill väcka frågan att just fritidsledare skulle bli ett legitimationsyrke får ni väl lägga fram den motionen. Om du inte vill ändra några som helst regler i övrigt när jag ställer motfrågor, undrar jag vad du om. Det är de regler som ni införde som gäller. Om ungdomar inte vill bli fritidsledare och kommunerna vill ha fler fritidsledare måste man förbättra anställningsvillkoren eller något sådant, men det blir ett kommunalt ansvar att göra detta. Någon tilltro måste man väl kunna ha till kommunerna. Jag säger gärna att jag vill återförstatliga skolan, men fritidsgårdarna tror jag ändå att kommunerna skulle kunna klara av att sköta. Vi måste inte förstatliga dem också. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2008/09:522 om lagstiftning om skolkuratorer 24 Utbildningsminister (): Amineh Kakabaveh har frågat mig vad jag avser att göra för att lagstifta om tillgången till skolkuratorer. Låt mig till en början konstatera att jag delar frågeställarens oro när det gäller den pågående finansiella krisen och risken för nedskärningar i skolan. har staten tillfört till kommuner och landsting. Ytterligare insatser är aviserade . Min förhoppning är att en stor del av dessa medel används för att säkra kvaliteten i skolan. Det krävs dock att kommunerna fattar tuffa beslut när det gäller att värna välfärdens kärna. Jag anser att en förutsättning för att skolan ska kunna möta elevers problem i skolarbetet och kunna identifiera och sätta in lämpliga åtgärder är att det finns tillgång till personal med allsidig grundkompetens. Sammansättningen av personal med olika kompetenser kan variera mellan skolor. Utifrån den problembild som finns när det gäller barns och ungdomars hälsa eller ohälsa bör kommuner och andra skolhuvudmän ha tillgång till kompetens inom flera olika områden, till exempel det specialpedagogiska, det medicinska, det psykologiska och det sociala området. pågår arbetet med att ta fram ett förslag till en ny skollag inom . Skolans ansvar när det gäller de elevvårdande insatserna är självklart en del i beredningsarbetet, och min ambition är att förslaget till en ny skollag ska kunna presenteras. 25 AMINEH KAKABAVEH (v): Jag tackar utbildningsministern för svaret. Min tanke när jag ställde min fråga var att skolkuratorernas situation är väldigt annorlunda nu när det är en svår ekonomisk situation för kommunerna i allmänhet och i synnerhet för religiösa eller privata skolor där det inte ens finns kuratorer. Elevernas situation är väldigt annorlunda. De mår dåligt. Genom forskningen har vi gott om vetenskapliga bevis för att barns och ungdomars hälsa blir allt sämre. blir det ännu värre. Jag har själv varit skolkurator, och jag har många vänner som är kuratorer både i och i . Banni har 800 elever i fyra skolor. har 700 elever och är enda skolkuratorn på . Frågan är om det är en optimal arbetssituation eller om det verkligen är så att de här ungdomarna får det stöd som behövs. Jag vet att utbildningsministerns och hela regeringens målsättning skolornas också naturligtvis är att man ska uppnå uppsatta mål. Men går det att nå målet om man mår dåligt? Jag var själv i går i en skola i där har anmält två tjejer, sjuttonåringar, som mår jättedåligt. De kan inte koncentrera sig. Om det inte fanns en skolkurator skulle de inte alls få den möjligheten. Det finns många ungdomar som rymmer. Enligt en undersökning som har gjort rymmer var 15:e ungdom eller slängs ut hemifrån. Det är gymnasieelever i åldrarna . Det är väldigt svårt i den här situationen. Jag vet att utbildningsministern på årsstämman lovade att han skulle se till att skolorna fick bättre elevhälsa och att det ska finnas en lag om skolkuratorer och skolsköterskor. Då är min fråga helt enkelt: När kommer utbildningsministern att infria detta löfte? Det är faktiskt dags. är vi i mitten av 2009, men fortfarande har inte detta skett. Det är väldigt viktigt att se till att ungdomar som ska nå sina mål mår bra. Hur ska de kunna göra det när man skär ned bland skolpersonal, lärare och skolkuratorer? När det inte är lagstadgat byter man också personal inom elevhälsan. Det är lätt att ta bort eller att inte tillsätta när kuratorerna är sjuka. Det finns redan farhågor från BO och SSR. Fackföreningarna befarar att det faktiskt är så att eleverna har lidit när några har varit långtidssjukskrivna och man inte har tillsatt vikarier på de tjänsterna. Det är ju ungdomarna som lider. Jag undrar vad utbildningsministern anser om detta, för jag har inte fått något riktigt svar på min fråga. 26 Utbildningsminister (): Jag delar helt problembeskrivningen att det finns ungdomar som mår dåligt av olika skäl. Naturligtvis är det också de eleverna som sedan har svårt att tillgodogöra sig undervisningen. Om man har fokus på helt andra saker än skolundervisningen lär man sig mindre i skolan. För de eleverna är det väldigt viktigt att vi har en fungerande elevhälsa, som det nu heter. Elevhälsa är ju ett nytt namn som inkluderar både det som tidigare kallades för skolhälsovård och det som kallades för elevvård. Precis som frågeställaren påpekade har jag på sagt att från sida vill vi att kraven på elevhälsan ska skärpas i den nya skollagen. Vi bör i den nya skollagen ange att de här kompetenserna ska finnas för eleverna i skolan. Både den medicinska, skolläkare och skolsköterska, och de mer psykologiska, kurativa som kurator och psykolog ska finnas så att eleverna har tillgång till dem. Jag har inte lovat att hela regeringen står bakom detta. Jag har sagt att det var krav. kommer vi från regeringens sida att presentera den nya skollagen som är färdig i , och då kommer vi också att ge besked om hur de här paragraferna kommer att utformas. Jag är inte beredd att avslöja detta. Men inom en mycket snar framtid kommer regeringens förslag till hur de här reglerna ska utformas. Jag kan gå så långt att jag säger att jag naturligtvis delar problembeskrivningen. Det här är en viktig verksamhet i skolan därför att många elever behöver den. 27 AMINEH KAKABAVEH (v): Det är glädjande att utbildningsministern i alla fall vill göra förändringar. Men jag ska också säga att det är väldigt viktigt att man inte blandar ihop professionernas roller. Det finns farhågor om att om en skola har en skolsköterska så räcker det med det. Men det är inte alls så, för kuratorerna har ju en annan professionalitet. Då är man socionom. Är man sjuksköterska har man medicinsk utbildning. Det är två helt olika roller. Därför går det inte att blanda. Socionomen och sjuksköterskan har två olika professionaliteter. Det är väldigt viktigt att se till att lagfästa att de här tjänsterna ska finnas. Om de inte har skydd i lagen kommer de att försvinna. Det har redan hänt i många kommuner, framför allt när det gäller de fristående eller vinstdrivande skolorna. Det finns så många beteckningar, men den formella beteckningen är friskolor. Där finns inte skolkuratorer och där finns inte elevhälsa. Det funkar inte. Jag har faktiskt fått några brev från olika delar av landet. En kvinna som heter säger att hon själv har hälsat på i mer än 15 friskolor i , , och i de flesta saknas elevhälsovård, framför allt skolkuratorer. Därför är det viktigt att lagstadga detta så att det finns ett skydd. Jag ska ge några exempel. Ett sådant exempel är ungdomar som är utsatta för hedersproblem. Om det inte hade funnits skolkurator i den skola jag besökte i går skulle de inte ha upptäckts. Det handlar om tilltro till en vuxen som lyssnar, som arbetar under sekretess och som vet hur problemen ska hanteras. Jag var inte där i min egenskap av riksdagsledamot utan som socionom och gammal kollega. Ett par tjejer kom fram och sade: Amineh! Vi vill prata med dig. Det visade sig att de hade varit utsatta hela livet . ville de bli befriade. Tack och lov för att det fanns en skolkurator som lyssnar. En lärare har inte tid. Det förstår jag. Även om de har tid kan de inte alla samhällets koder för att hjälpa ungdomarna. Situationen i , liksom i många andra länder, har försämrats, framför allt när det gäller kommunerna med alla skattesänkningar som regeringen har genomfört. Det innebär också nedskärningar i olika tjänster. De ska finnas, men de finns inte kvar. Jag hoppas verkligen att utbildningsminister får regeringen med sig i fråga om den lag som han utlovade . Det är vad många förväntar sig, både socionomer och fackföreningar. Det här gynnar ungdomarna mest. Då kan de mål uppnås som stadgas i skolans läroplan. 28 Utbildningsminister (): Jag upplevde att jag svarade på frågan, nämligen att regeringen kommer att ge besked om den nya skollagen . Då kommer svaret på frågan om regeringens ställningstagande. Vad jag själv och mitt parti tycker har jag redovisat tidigare, och jag delar uppfattningen att vi behöver skärpa lagens krav. Regeringens samlade ställningstagande kommer att redovisas . 29 AMINEH KAKABAVEH (v): Det är glädjande att ministern delar min oro och mina åsikter, och jag hoppas verkligen att pengarna som ska skjutas till kommuner och landsting inte ska frysa inne. Det handlar om 5 miljarder som saknas . De skulle gynna 10 000 jobb inom skolan och välfärden. Folk mår bra när det finns tillräckligt med professionell personal. Utbildningsministern måste se till att det finns socionomer i de privata religiösa skolorna. Det ska vara lika villkor i alla skolor. är det tyvärr inte så. I norra och södra är det olika förutsättningar för skolkuratorerna. Det gäller både per skola och i volym. I till exempel är det 700 elever per kurator, i en annan skola kan det vara 200 elever per kurator, vilket är bra. Man önskar att det skulle finnas lika många kuratorer i skolor i mer socialt utsatta områden. Jag hoppas verkligen att vi i stället för att se nedskärningar och pengar till kommuner och landsting som fryser inne får se att regeringen berikar den kommunala sektorn och skolan. 30 Utbildningsminister (): Jag hade en debatt med en annan vänsterpartist om alla skattehöjningar som ni föreslår, så jag tror att vi struntar i den debatten just . Jag konstaterar att för just vad frågan handlar om, nämligen elevhälsan, kommer regeringen att ge besked genom den nya skollagen. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2008/09:554 om kritiskt tänkande, medkännande och kreativitet i 31 Utbildningsminister (): har frågat mig hur jag avser att initiativförmåga, kritiskt tänkande och förmåga till empati ska tränas inom ramen för . Vidare har hon frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att dessa förmågor och sambandet mellan dessa ska tränas på grundskolenivå samt vilka metoder jag avser att implementera för att stärka de empatiska och kreativa dimensionerna i undervisningen. I Lpo 94 framgår det mycket tydligt att de förmågor som nämner ska ligga till grund för skolans arbete. Skolan ska till exempel främja förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse. Det står också att eleverna ska utveckla sin förmåga att kritiskt granska fakta och förhållanden och att inse konsekvenserna av olika alternativ. Dessutom ska eleverna enligt läroplanen bland annat få möjligheter att ta initiativ och ansvar. Mycket av det som interpellanten efterfrågar ligger inom ramen för skolans värdegrundsuppdrag. Regeringen har beslutat att ge i uppdrag att intensifiera sitt arbete för att stärka skolornas värdegrundsarbete. Till stor del handlar detta om att öka kunskapen och bidra med verktyg och goda exempel för ett kvalitativt värdegrundsarbete. Utbildningsväsendet har en viktig roll för att ungdomar ska utveckla de kunskaper, kompetenser, kreativitet och förhållningssätt som behövs för att de ska kunna förverkliga sina idéer och omsätta dessa i ekonomiska, sociala eller kulturella sammanhang. Regeringen har därför tagit fram en strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet. Entreprenörskap ska utgöra en naturlig del av utbildningen och ska lyftas fram i styrdokumenten för grund- och gymnasieskolan. Regeringens satsning Skapande skola riktar sig till elever i årskurs 79 och ger ökade möjligheter för elever att utveckla sina kreativa och reflekterande förmågor. Satsningen syftar till att integrera kulturella och konstnärliga uttryck i skolans verksamhet samt att bidra till en ökad måluppfyllelse. Regeringens ambition är att satsningen successivt ska omfatta hela och inte bara högstadiet. har utsett till det europeiska året för kreativitet och innovation. kommer därför ett antal aktiviteter att genomföras runt om i . Ett område som uppmärksammas är barns och ungas möjlighet att uttrycka sig kreativt under sin utbildning. Detta kommer att lyftas upp under det svenska ordförandeskapet i EU. genomförs till exempel den europeiska konferensen a creative generation där ett tema kommer att vara kopplingen mellan kulturliv och utbildning. Mot bakgrund av detta anser jag att regeringen har vidtagit åtgärder för att främja de förmågor som lyfter fram i sin interpellation. 32 (): Fru talman och herr statsråd! Jag vill först tacka ministern för svaret på interpellationen. Sedan konstaterar jag att ministern sade i sitt svar att de förmågor som jag efterlyser redan finns med i skolans läroplan och i skolans värdegrundsuppdrag. Mina frågor gäller hur dessa efterlevs. Först har vi frågan om värdegrunden. Det sägs inte uttryckligen att man ska beakta kritiskt tänkande och självkritik. Just de termerna används inte, men jag tycker att de är viktiga. Att kritiskt granska fakta och förhållande är en sak, men att granska sig själv är betydligt svårare. För att utöva självkritik krävs en viss distans till den egna personen. Det är något som ofta saknas i den allmänna debatten och även här i , som ministern nog har observerat. Frågan är alltså hur man stärker självkritiken. Det kritiska tänkandet bygger på logik och begreppsreda, det vill säga att man vet vad man talar om. Språket har en egen logik. Det är ett komplement till den andra faktorn, nämligen empati, medkännande, att känna sig in i en annan människa. händer det att dimensionerna blandas ihop. När en talar utifrån sakliga grunder och logiskt kan den andra svara utifrån magkänslan. Då blir det onödiga resonemang som leder till missförstånd. Jag är också rädd för att detta är en viktig anledning till konflikter både i skolan och senare när det gäller krig och fred och i världspolitiken. Jag tror att det skulle vara bra om vi kunde undvika att blanda ihop dessa. Om ministern fortfarande har ambitionen att utveckla bästa skola, vilket jag hoppas, är det viktigt att man tar tag i det här. Jag vet att det finns sätt att göra det, och det framgår av ministerns svar på mina konkreta frågor. Då ska vi se om vi kan gå vidare nu eller någon annan gång. Jag har tre konkreta frågor till utbildningsministern. Det gäller hur man ska träna förmågan, och då är det inte bara fråga om planer. Ministern hänvisar till planer och värdegrunder, och det kallar lärarna poesidelen. Men hur stämmer poesin med verkligheten? Det är en viktig fråga. Skolorna är inte lika över hela . Jag har ringt runt och kollat på olika nivåer och kollat med elever, lärare och föräldrar. I vissa skolor finns det program för det man kallar socioemotionell träning i lågstadiet och på förskolan. Jag tror inte att det här har följts upp i högstadiet, men där är det väl så viktigt att man har denna träning. Därför undrar jag vilka åtgärder ministern kan tänka sig att vidta för att stimulera det kritiska tänkandet, empatin, men också kreativiteten i hela . Jag tror inte att man ska vänta till gymnasiet, för detta är något alla människor behöver ha med sig i vårt samhälle, som blir alltmer komplext. Vi ser att befolkningstätheten ökar och att resurserna krymper, så det är väldigt viktigt att alla kommer ut utrustade med de här egenskaperna. Man kan också konstatera att det krävs nya insatser i lärarutbildningarna, både för de nya och blivande lärarna och för dem som redan är verksamma. Det är klart att det kostar pengar. 33 (): Jag möter en ung begåvad pojke. Han är , och han kan det mesta. Han är väldigt insatt i hela vår jords långa och komplicerade historia, och han är superduktig i engelska. Datorn är en rolig leksak. Han är insatt i politik, kan journalistik, film och miljö. Jag berömmer honom och tycker att han är väldigt duktig. Då säger han: Det är inget särskilt med det här, för många i klassen är mycket bättre. Då frågar jag honom om han vet vad empati är. Han stirrar förvånat på mig och svarar: Nej, det vet jag faktiskt inte. Då försöker jag berätta för honom och beskriva vad empati är att det är medkänsla, att känna av en annan människas innersta känslor, att inte alltid utgå från sina egna känslor och att kunna skapa fungerande mänskliga relationer en känslans intelligens, som kan vara avgörande, livsavgörande, i en konfliktfylld tid. Den unge 13-åringen tar till sig detta med stort allvar empati. Alla svenska barn har rätt att få kunskaper i att läsa, skriva och räkna. Detta är de första verktygen för att utvecklas till goda samhällsmedborgare. Det vet vi, och det vet också utbildningsministern. Det har varit lite si och så med dessa kunskaper i . Det har kanske blivit en klasskillnad i kunskap mellan dem som är snabbegåvade, kan tillgodogöra sig av det kunskapsöverflöd som sköljer över oss och kan nästan allting och dem som har läs- och skrivsvårigheter och släpar efter. Men det kommer att bli bättre, inte minst tack vare utbildningsministerns arbete eller hur? Men vi vet också att vårt moderna samhälle kommer att kräva oändligt mycket mer av våra barn och ungdomar än vad som till exempel krävdes när vi växte upp och skulle ta vårt samhällsansvar. Inte minst kommer vår tids nya människor att bli tvingade att hantera nya varianter av konflikter mellan människor. De kommer att tvingas ta hand om människor som har drabbats av psykisk ohälsa, nya sjukdomar, beroendeproblem, arbetslöshet och vanmakt, och dessutom måste de ha krafter att ta hand om sig själva i kristider. Många nya slags yrken och verksamhetsfält inom vård och omsorg kommer att få en stor efterfrågan, och de skulle kunna ge nya tillväxtmöjligheter för vårt land. Forskning och ny vetenskap om människan kommer att efterfrågas nya metoder, nya strategier, känslighet, flexibilitet, nya ingångar i vårt tänkande. Och gäller det att hänga med. Jag tror mig veta att här finns en stor begåvningsreserv som inte har fått den uppmärksamhet i vårt skolsystem som den är värd, det vill säga de barn och ungdomar som redan i tidig ålder visar en begåvning och ett intresse för det komplexa och svåröverskådliga i människonaturen, en känslans intelligens. Jag vill påstå att man har slarvat och fortfarande slarvar och är ganska likgiltig över denna begåvning. interpellation om empatin i utbildningen, som är en mycket viktig fråga, ställer jag mig bakom. 34 Utbildningsminister (): Tack för den här viktiga frågeställningen som reses! Det är helt rätt, som säger, att det står en massa saker i våra styrdokument, som jag hänvisar till i mitt svar. Men hur fungerar det i verkligheten? Det är naturligtvis det centrala. Då är sanningen att det sociala klimatet i skolorna inte är så bra som vi skulle vilja att det var. Vi har till exempel mycket mobbning i våra skolor, och då kan man inte säga att det sociala klimatet är bra och att empatin fungerar tillfredsställande. Huvuddelen av ungdomarna känner säkert empati för varandra, men det är tillräckligt många miljöer där det inte fungerar på ett sätt som vi vill. Det leder till att andra ungdomar mår dåligt. Språkbruket i skolorna är ofta oacceptabelt grovt och respektlöst. Det finns andra sociala problem i skolan, med skadegörelse och så vidare, som bottnar i att ungdomar på olika sätt vantrivs med skolan eller med sin situation. Det är oerhört centralt att fundera över: Vad kan vi göra mer? Vad kan vi göra bättre? Alla dessa problem är en del av bakgrunden till att vi lägger om den svenska utbildningspolitiken, men jag vill inte säga att vi kommer att lösa alla problem just med de reformer vi nu gör. Problemen med mellanmänskliga relationer har funnits . Jag hoppas att vi nu ska kunna ta ett par steg framåt med detta. jobbar vi om styrdokumenten, läroplaner och annat, och jag ser fram emot att samarbeta med partier och företrädare som har synpunkter på hur de ska skrivas om i det fortsatta arbetet. Sedan vet vi alla att det inte räcker med vad vi skriver i läroplaner, utan det är vad som händer i verkligheten. Jag tycker att svensk skola har varit dålig på att hantera till exempel mobbning. Andra länder ligger längre fram och har tänkt mer. Det är hela bakgrunden till att vi från regeringens sida nu har satsat hela på ett stort forskningsprojekt om hur vi ska förebygga mobbning, inte bara ta hand om det när det har uppstått. Ytterst handlar det om det. Empati är väl ett mycket bra ord att klä det i. Den som kan sätta sig in i hur andra känner och förstår det kommer sannolikt att ha mindre risk att bli en mobbare än den som inte gör det. Det handlar mycket om detta. Sedan finns det saker i detta som inte är instrumentella, utan det handlar om att vi vuxna ska vara vuxna. Alla de som jobbar i skolan och alla vi som är föräldrar ska ha ett ansvar för att inte bara lära barnen läsa, skriva och räkna utan också uppfostra barnen i vid mening. Föräldrar har huvudansvaret för uppfostran. Men barnen är en stor del av sin tid i skolan, och där måste skolans anställda medverka och sätta gränser och säga ifrån och förklara för barn och ungdomar varför man inte kan agera på ett visst sätt och så vidare. Det här är oerhört centrala frågor. Jag skulle önska att det i några punkter gick att skriva ned att det här är facit på hur vi ska göra. Men det kan jag inte, utan vi ska närma oss det här med rätt stor ödmjukhet, tycker jag. Men det första handlar naturligtvis om hur vi nu lägger upp styrdokumenten, läroplaner och annat. Det andra gäller lärarutbildningen, precis som nämnde. Den görs också om . Jag tänker mig att det ska ingå ett rätt stort paket med ledarskap och konflikthantering. Man kan gärna klä det i den språkdräkt som har gjort här, men syftet är detsamma, att förbättra det sociala klimatet i våra skolor. De kreativa egenskaperna, som ju också lyfte fram, är också centrala i det här sammanhanget, i den nya läroplanen. Jag önskar att jag hade exakta svar på alla de frågor ni reser. Det har jag inte, för det är oerhört stora frågor som ni reser. Men de är oerhört centrala för utbildningsväsendet, när vi utvecklar det vidare. 35 (): Det är roligt att vi är överens om problembilden.