prot · GX0947 · 2009-12-10 00:00:00 — De flesta förslagen ser nästan likadana ut. Det handlar om samma saker. Det är mycket samsyn, och det är mycket likadan politik i fråga om vad som ska göras för att råda bot på det som också alliansregeringen har lyft fram för fjärde gången i sin politik. Jag uppskattar att oppositionen har sett att den politik som alliansregeringen för är en riktig politik för att lyckas. Socialdemokraterna leker följa men låtsas att man har mer pengar att spendera. Men det är inga förslag som står i direkt kontrast till regeringens förslag. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Jag är glad för alla de satsningar som görs i högre utbildning och forskning för att människor ska kunna skaffa sig utbildning och kompetens. Vi satsar på utbildning och forskning därför att vi vet att vi måste möta framtidens utmaningar med kunskap och kreativitet. 56 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: talar gott om internationaliseringen av utbildningarna i utan att ens nämna att beslutet att införa avgifter för utländska studerande äventyrar hela förslaget. Det går stick i stäv med regeringens ambition om internationalisering, att svensk utbildning ska vara attraktiv för studenter från världen över. Vilka ska betala de för att söka sig till ? I många delar av världen, till exempel , och , där språket är engelska, finns bättre universitet. Tror ni verkligen att folk kommer att göra detta? Det är inte bara som har dessa farhågor. Vår kritik är befogad, och SFS, , TCO och andra aktörer, till och med lärosäten och , anser att kritiken är befogad. De befarar att kvaliteten kommer att försämras genom att folk inte kommer att söka sig till för att studera. Man gör skillnad mellan studenter och studenter, mellan dem som kan betala och dem som inte kan betala. Hur ser ni på detta? Det är lätt att hävda att är bra. Visst är det bra att är generöst, så generöst att människor kan komma hit och berika vårt land, vår utbildning och vårt arbetsliv. Dessa människor är investeringar för . Vad tycker om detta? 57 i (c) replik: Amineh Kakabaveh säger att det finns en risk för att vi kommer att tappa en del av de internationella studenter vi har med anledning av att vi skulle ta ut studieavgifter. hinner jag inte gå igenom alla förslag som finns i budgetpropositionen, men den finns lätt tillgänglig på hemsidan där man kan läsa alla siffror och förslag. Vi har ägnat en stor del av debatten till att diskutera kvaliteten i den högre utbildningen. Amineh Kakabaveh menar att vi inte kommer att kunna konkurrera med vår utbildning om vi börjar ta betalt för den. Nej, inte om vi själva anser att den har så låg kvalitet att den inte skulle vara konkurrenskraftig. Vi ska inte konkurrera med gratis utbildning utan vi ska konkurrera med utbildning som har hög internationell standard och kvalitet. Därför vet också Amineh Kakabaveh att det i budgetpropositionen står nämnt att olika typer av stipendiesystem kommer att utvecklas för att säkerställa att människor i utvecklingsländer får möjlighet att ta del av den utbildning vi har i vårt land. Mycket av utbildningen på högskolor och universitet bedrivs på engelska och är därmed relativt lättillgänglig. Det ska också finnas stipendiesystem för andra utanför . Det är de studenterna vi pratar om. Inom kommer samma regler att gälla som . 58 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: Problemet kan inte lösas via stipendier. De är orättvist fördelade. De rika studenterna kan söka stipendier medan de fattiga studenterna inte har möjlighet till detta. Det är inte lösningen på problemet. menar att kvaliteten ska gå före konkurrensen. Kvaliteten försämras inte i utbildningen därför att det finns tillgång till gratis studier i . Snarare är det tvärtom. Jag har många vänner och bekanta från , och andra delar av världen. De vill gärna stanna i . De vill få arbete och stanna i . De vill inte åka vidare. Även om de skulle åka tillbaka till sina hemländer är de faktiskt ambassadörer för vårt land . De berikar sina hemländer. Det finns många studenter inom teknologi, till exempel inom , som vill stanna, eller så åker de till sina hemländer och är ambassadörer för . Vad är det för fel i detta? Jag förstår inte varför ska begränsa dessa möjligheter för människor som vill stanna här eller åka tillbaka till sina hemländer och berika dem. Jag har också en fråga om kvalitet. Vi från de rödgröna satsar 400 miljoner på kvalitet. Just nu har kvaliteten försämrats. Undersökningar från till exempel TCO visar att det inte finns lärartid för studenter. Det är viktigt att ni gör förbättringar. Vad anser ni om den rapporten? 59 i (c): Hela frågan måste handla om hur vi använder de resurser vi har. Hur skapar vi resurser för att hålla god kvalitet i högre utbildning och forskning? Att bara rika skulle kunna söka stipendier som vi kommer att inrätta stämmer inte alls. Vi kommer att införa några olika stipendiesystem, men vi kvalitetssäkrar möjligheter för människor som inte har de ekonomiska förutsättningarna från sina länder att få ta del av stipendier för att komma hit och skaffa sig en utbildning. Den här regeringen har också verkat för en större öppenhet att kunna arbeta kvar i . Vi tittar över många regler för att göra det möjligt för människor att antingen resa tillbaka och berika sina länder med den kunskap man har tillgodogjort sig eller använda den när man stannar kvar. Därför är det viktigt att se helheten och inte bara lyfta ut vissa delar och jämföra dem med varandra. Vi vill skapa en helhet med en högre kvalitet för alla, ge möjlighet för svenska lärosäten att arbeta internationellt och vara konkurrenskraftiga med utgångspunkt i god kvalitet. Det ska inte handla om att enbart söka sig hit för att studierna är gratis. Sedan blir det ändå inte gratis eftersom man som student ska leva och bo, så det är många olika aspekter som kommer in här. Jag motsätter mig bilden av att det bara är rika som skulle kunna söka kommande stipendier. I så fall tror jag att det snarare är en fara för att det är de som redan har resurser som har möjlighet att ta sig till . Jag tror att vårt nya system kommer att öppna möjligheten för fler människor med goda talanger att komma hit och skaffa sig en utbildning att sedan använda antingen här eller i sitt hemland. 60 () replik: Jag har tre frågor till . Jag tror att från SFS och vi andra skulle vilja ha ett svar på frågan om tycker att det är acceptabelt att tre av tio heltidsstudenter på våra universitet och högskolor har mindre än sex timmars lärarledd undervisning . De svar vi har fått hitintills har främst handlat om att ni har gjort en forskningssatsning. Det har vi hört från . Problemet är att den forskningssatsningen nästan helt går humsamområdet förbi. Det kommer inga stora pengar rullande till humsamutbildningar via forskning. Det finns heller inget direkt samband, tyvärr, mellan forskningskvalitet och utbildning. Det har vi sett på när det gäller sjuksköterskeutbildningen, så det svaret håller inte riktigt hela vägen. Det kommer en proposition men inga pengar. Sedan kan de internationella avgifterna på något sätt styras till lärarledd undervisning. Men de avgifterna, om jag har förstått planeringen rätt, ligger framåt i tiden. Den stora frågan är, om man tycker att det är ett problem med för lite lärartid i undervisningen, varför det inte finns pengar för det i budgeten nu? Det är den första frågan. Först blev vi anklagade för att leka Följa , och talar man om 10 000 platser på högskolan. Snacka om att leka Följa ! Vi föreslog en rejäl satsning på högre utbildning . Vi tyckte att det behövdes därför att vi såg att arbetslösheten höll på att skjuta i höjden. Varför behövs det 10 000 platser ? Hade inte de platserna behövts ? Och skulle kvaliteten ha varit sämre än vad den blir ? Det är den andra stora frågan man måste ställa sig. Den tredje frågan handlar om forskning i hela landet. tog upp det här, och det tycker jag var bra. Men den skarpa frågan man måste ställa sig är: Varför då skapa ett fördelningssystem mellan universitet och högskolor som egentligen leker Svälta räv med de nya universiteten? Jag förstår inte logiken. 61 i (c) replik: De två första av alliansregeringens år tillförde vi kvalitetspengar till samhällsvetenskap och humaniora just för att vi såg det som en mycket angelägen åtgärd att genomföra snabbt. Jag vet att det inte räckte jättelångt. Jag vet att det inte räckte till att känna att nu är vi nöjda och har gjort färdigt. Men det var viktigt att i ett akut läge göra det snabbt. Jag tycker inte att det räcker med den korta tiden. Därför måste jag hänvisa till den kvalitetsproposition som kommer för grundutbildning som ska ge oss chansen att fördjupa oss i diskussionerna om varför det är så viktigt. Den andra frågan, om pengarna inte skulle ha behövts , har delvis besvarats av mina allianskolleger med att det skedde en viss omfördelning av platser, vilket bidrog till att det platsutrymme som var ledigt användes något mer effektivt . Om du, , tyckte att det var orättvist att jag nämnde leken Följa , nämnde du Svälta räv, och det är ju trevligt att vi har lite olika bilder som vi skulle kunna visa på. Men du vet också väl att vice ordföranden i utbildningsutskottet använder favorituttrycket hafs och slafs i politiken. Jag tycker att det är viktigt att vi visar att vi underbygger de förslag på utbildningsområdet som vi kommer fram med just för att kunna säkra kvaliteten. Lärosätena visste att det var en tillfällig ökning av platserna. De gick ändå in och garanterade att de kunde ta in ett visst antal fler studenter med de förutsättningar som gavs. Forskning i hela landet är jätteviktigt. Just därför har vi med propositionen breddat möjligheten för alla lärosäten, alla högskolor och universitet, att utveckla sin forskning. Jag har precis som tagit del av den oro som finns vid universitet och högskolor. Det gäller inte bara de fyra nya universiteten, utan alla vet att man måste konkurrera med både hög kvalitet på sin forskning och hög kvalitet på sina studenter. Jag ska be att få fortsätta svara på frågorna . 62 () replik: svarar fortfarande inte på frågan varför det skulle vara mer kvalitet med 10 000 platser än . Det hade väl kunnat gå att använda samma process , som vi föreslog just därför att vi såg att arbetslösheten var så hög. kommer de studenter som ville komma in på sin utbildning att få vänta på att komma in. De går arbetslösa i stället. Det var ett felaktigt val man gjorde. När det gäller de nya universiteten ska jag inte förlänga debatten för mycket, men det är klart att de är oerhört frustrerade över att de inte spelar efter samma regler som de andra. Spelreglerna är så riggade att de inte kan konkurrera på samma villkor. Det här borde ni i ha åtgärdat om ni tycker att det är viktigt med forskning och utveckling i hela landet. Det har vi sett till i vår budget för att rätta till de värsta avarterna. sade förut i sin inledning att vi är överens om allting i detta. Nej, vi ger besked på ett antal punkter som skiljer sig från era. Vi ger beskedet till unga människor att vi vill ge fler möjligheter att förverkliga sina utbildningsdrömmar. På lång sikt är vårt mål fortfarande att ska kunna gå vidare till högre utbildning. Vi vill genomföra ett ordentligt kvalitetslyft. Det är ett viktigt besked till de studenter som är inne i högskoleutbildningarna . Vi vill ha fler seminarier och fler föreläsningar, och vi har avsatt pengar för detta. Vi anser att alla universitet och högskolor runt om i landet är viktiga och behövs för att lyfta utbildningsnivån och skapa tillväxt och fler jobb i hela landet. Därför riggar vi ett forskningsfinansieringssystem som ger möjlighet för alla att växa och utvecklas. Till de studenter som är inne på universitet och högskolor, som viger av sitt liv åt högre utbildning, säger vi: Det lönar sig. Men vi kommer inte att glömma er nu när det är dåliga tider. Vi vill rikta särskilda insatser på att ni ska komma ut på praktik- och traineeplatser. Det är en väldig skillnad mot den borgerliga politik som har förts , som innebär att man har minskat antalet studieplatser och därmed förnekat unga människor deras möjligheter att förverkliga sina utbildningsdrömmar. Man har svikit vallöftet om miljardsatsningar på kvalitet. Man har stängt dörren för människor med arbetslivserfarenhet att komma vidare till studier. Man har försökt svälta ut de nya universiteten. Man har försvagat studentinflytandet. Dessutom har man stängt ute svenskt näringsliv från möjligheten att vara med och forma viktiga branschforskningsprogram för att trygga och skapa nya jobb i vårt land. Det är klart att det är skillnad också på utbildnings- och högskolepolitikens område. 63 i (c) replik: Det som lyfte fram i sin replik stämmer inte med verkligheten. Jag har redan svarat på frågan varför det inte hade varit kvalitet att tillföra nya platser. Vi gjorde ju en viss omfördelning som gav möjligheten att på vissa områden stärka utbildningarna men också att ha fler utbildningsplatser. Det är viktigt att vi har väl underbyggda underlag för de olika beslut som vi fattar eftersom det handlar om långsiktiga investeringar för alla de studenter som väljer att läsa en högskoleutbildning. Vi har ökat antalet platser och möjligheten för människor att välja olika typer av rejäla utbildningar i vårt land. Då vill jag lyfta fram som på olika sätt verkligen stärker kvaliteten. Många branscher som har haft bra kvalificerade yrkesutbildningar ser att det finns ytterligare en möjlighet att stärka kvaliteten i den utbildning som också där finns. Alliansregeringen har inte satt upp ett 50-procentsmål. Det blir väldigt mycket en sortering; hälften hit och hälften dit. Vi vill att alla som har möjlighet ska få skaffa sig en utbildning av god kvalitet, både som ung i gymnasieskolan och i de utbildningar som man sedan väljer att läsa, oavsett om det är en yrkesvuxutbildning, en yrkeshögskoleutbildning eller en högskole- eller universitetsutbildning. Man ska ha många möjligheter och vägar framåt. Och man ska ha möjligheter till ett livslångt lärande genom att göra en del byten. Vi har inte stängt dörrarna till universitet och högskolor för dem som har hunnit få lite arbetslivserfarenhet. Vi har talat mycket om att ha möjlighet att validera kunskaper. Då handlar det om den faktiska kunskapen och inte om en åldersdiskriminering, att har du bara nått en viss ålder finns det platser. Det handlar faktiskt om kvalitet. 64 () replik: nämnde tidigare att vi inte ska konkurrera med gratis utbildningar utan med kvalitet. Då kan man fråga sig varför regeringen i propositionen tar tillbaka de pengar som man förmodar att universitet och högskolor får in på att införa avgifter för studenter från länder utanför EU och EES. Varför tar man tillbaka pengarna om man tänkt sig att de ska gå till att höja kvaliteten? Om nu de 100 miljoner som man tänkt få in skulle höja kvaliteten så bra, varför säger man då nej till oppositionens förslag om utan avgifter från fattiga studenter från ? Om logiken är att kvaliteten i utbildningen höjs när man börjar ta betalt, varför har vi fortfarande gratis utbildning för svenska studenter? Det är rimligtvis så att kvaliteten i utbildningen inte beror på om man tar betalt för den eller inte, utan den beror på helt andra faktorer. Då vore det rimligt att man sade det. Att regeringen inte lägger några nya pengar på kvalitet och jag visade i mitt anförande att det knappt lades några pengar tidigare heller får mig att undra: Är det bra nu? Är det rimligt och bra att tre av tio studenter får lärarledd tid och kanske så lite som två ? Om det inte är bra, varför gör man inte något? Är det rimligt att, som studentkårerna menar, studentinflytandet äventyras eftersom regeringen inte satsar några pengar? Är det bra? Om inte, varför lägger man inte åtminstone miniminivån? 65 i (c) replik: Jag ska försöka vara tydlig när jag besvarar dessa frågor som jag har fått innan. När jag talar om att konkurrera med kvalitet och inte med gratis utbildning handlar det inte om att sätta det ena mot det andra. När vi talar om kvaliteten i högre utbildning i är det den vi ska konkurrera med. Men det har bildats en möjlighet att ta betalt för att hjälpa studenter att söka till för att man utlovar att det är gratis här. Det är det man säljer utomlands. gör det inte, men det har bildats en sådan marknad. Det är det som vi motsätter oss, alltså att det är gratis utbildning man lockas hit med. Man ska lockas hit med att det är utbildning av hög kvalitet. Jag nämnde i mitt anförande att vi har gjort kvalitetssatsningar på humaniora, samhällsvetenskap med mera. Vi kommer dock i den kommande kvalitetspropositionen för grundutbildning att ytterligare presentera på vilket sätt man ska stärka kvaliteten i den högre utbildningen. När det gäller dem som har allra minst antal timmar har jag sagt att det inte är tillräckligt. Att studera på heltid är en heltidssysselsättning. Jag kan dra en liten parallell som man kan nagelfara och se hur bra den stämmer. När vi hade Timss Advanced när det gällde matematik till exempel och diskuterade varför resultaten var så dåliga talade man mycket om att eleverna är hänvisade till sig själva och till egenstudier. Att enbart ha egenstudier är inte alltid ett sätt stärka kvaliteten, så där måste vi komma tillbaka. När det gäller studentinflytandet är det viktigt ur flera aspekter att man har ett gott studentinflytande, för det är också en kvalitetsfaktor. Därför förstår jag inte vad menar med att man måste satsa på antingen studentinflytande eller kvalitet. Det handlar om att göra både och. 66 () replik: Jag tackar för att hon svarade på samtliga frågor. Det är inte alltid det görs, så det uppskattar jag. Jag är dock inte nöjd med svaren. Jag menade aldrig att man skulle välja mellan studentinflytande och kvalitet, utan jag menade att regeringen nu tyvärr tvingar universitet och högskolor att göra detta val. Det är inte rimligt. Jag tycker att regeringen därmed inte tar ansvar för studentinflytande och kvalitet och undrar hur man har tänkt. Regeringen borde i stället ha skjutit till åtminstone det minimibelopp som utredningen föreslog och som föreslår i sitt budgetförslag. Det är glädjande att höra att menar att man inte ska sätta det ena mot det andra när det gäller gratis och kvalitet. Jag håller med. Man ska inte välja det ena eller andra, utan det rimliga är att vi i ska ha gratis högre utbildning och att den ska vara av hög kvalitet. Just av den anledningen finns ett gemensamt rödgrönt förslag om till kvalitetssatsningen. Vi avvisar också avgifter och lägger till de pengar som regeringen tar bort från universitet och högskolor för de avgifter de kanske får in från utländska studenter. Jag undrar fortfarande: Om det inte är bra som det är , varför gör inte regeringen mer? Svaret är att det kommer en proposition. Men kommer det mer pengar i propositionen? Jag har förstått det som att det inte kommer ens i närheten av de som oppositionen föreslår. Men om det kommer mer pengar välkomnar jag det. 67 i (c) replik: Först vill jag klargöra ett uttryck som vi använder lite slarvigt i debatten. Vi talar om gratis utbildning. Den är inte gratis, utan vi lägger ganska mycket pengar på utbildning. Regeringen har inga som helst tankar på att införa studieavgifter för svenska studenter eller för studenter inom EU. Däremot diskuteras och förbereds en proposition om studieavgifter för studenter som kommer från länder utanför EES-området. Vi kommer att kombinera detta med ett bra stipendiesystem. Jag nämnde i mitt anförande att vi vill gå mot ökad autonomi och ökat självstyre för högskolor och universitet. vill vi stärka kvaliteten och ställa krav på den. Jag vill därför inte medverka till att vi duttar ut och öronmärker lite här och lite där. Vi har precis sagt att den tredje uppgiften som högskolan hade tidigare ska ingå i huvuduppdraget. Då blir det märkligt om vi öronmärker pengar här och där. Det här är alla resurser vi har. Hur använder vi dem på ett sätt så att vi både stärker kvaliteten och ökar studentinflytandet? Min förhoppning är att vi ska kunna visa på delar av det i den proposition som kommer framöver och som kommer att behandla kvaliteten i grundutbildningen. Jag ser med glädje fram emot förarbetet, som inte är klart, och de debatter vi kommer att ha där vi ytterligare kan utveckla vad vi menar utan risk för de schabloner och korta förklaringar som lätt används i ett hastigt replikskifte. En fråga var också: Varför säger vi nej till när det gäller kvalitetssatsning? Vi väntar på propositionen. Jag måste vidhålla det svaret, för det är det som gäller. 68 (): Att komma i slutet av en debatt innebär alltid att man har fått skriva om sitt anförande ett antal gånger. Jag ska dock försöka göra en gemensam sammanfattning som ni alla säkert kommer att tycka är alldeles utmärkt. Inledningsvis yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet så att det är gjort. Jag måste kort kommentera det som har sagts tidigare i debatten. Vi har allihop fått höra oppositionens syn på alliansens utbildningspolitik. Jag vill stanna upp vid och kommentera tre olika beteckningar. Vi har fått veta att vi inom alliansen sorterar eleverna. Ja, det kanske vi gör till skillnad från den tidigare regeringen. De sorterade ju inte. De lade alla elever i en hög och sade att alla ska kunna lika mycket och likadant. Man kan jämföra med om vi skulle plocka in en höjdhoppsställning här i plenisalen det kan vara opraktiskt, men vi tänker oss det och lägger ribban på 1,90. Sedan säger vi till samtliga i utskottet: Vi sorterar inte bort någon. Vi kommer att tillåta alla att hoppa 1,90 innan vi är klara. Så resonerar vi inte inom alliansen när det gäller utbildning. Vi säger: Vi är olika. En del hoppar en meter, någon hoppar , någon glider över och någon hoppar 2,30. Vi tycker att alla har gjort sitt bästa utifrån sina förutsättningar, men alla ska inte göra likadant. Det bygger naturligtvis på vår människosyn. Vi har en människosyn som bejakar olika typer av kunskap. Vi gör ingen värdering av det. All kunskap är viktig och behövs. Vi har också fått höra att vi, till skillnad från oppositionen, slaktar vuxenutbildningen. i debatten har mina kolleger stannat upp vid de regionala samordnarnas och högskolornas begäran om platser, vilket vi i alliansen har haft som utgångspunkt vid vår tilldelning. Yrkeshögskolorna anser att de inte kan bygga ut med mer än de ungefär 4 500 platser som tillförs 2010. Oppositionen gör som de alltid brukar göra. Man kan likna det vid en tennismatch där vi ställer högskolan på ena sidan planen och vräker in bollar på andra sidan planen och säger: Spela nu en match med hög kvalitet. Det är svårt. Det är bättre att bollarna kommer en och en så att man får sikta på en boll i taget. Det är kvalitet. Vi har en utbyggnad som är klok och förståndig och enligt högskolornas önskemål. Vi har en utbyggnad av högskolorna som är klok. Alliansen och vi kristdemokrater menar att kvalitet och platser måste följas åt. Mängd är inte någon definition på kvalitet. Vi har fått höra att vi före valet ska få veta vad oppositionspartierna kommer att tycka i de här frågorna. Det känns ju betryggande. Det är oerhört mycket som vi kommer att få veta före valet. Spänningen blir inte mindre för som går. Frågetecknen är fortfarande många. Så över till alliansen. Mina kolleger har tidigare på ett alldeles utmärkt sätt redovisat hur vi avser att bygga ut högskolorna. Det handlar naturligtvis om en satsning som är mycket klok och balanserad. Den följer också de behov som har efterfrågats från högskolor och yrkesutbildningar. Yrkesutbildningen har länge varit eftersatt. Alliansregeringen har på allvar påbörjat återrestaureringen av yrkesutbildningen som varit försummad . Vi har infört gymnasial lärarutbildning. samlades all eftergymnasial yrkesutbildning i en gemensam organisation, den så kallade . beslutade att förbättra yrkesförberedande program på gymnasiet och göra den gymnasiala lärlingsutbildningen permanent . Vi har fått höra om satsningarna.