prot · GW09124 · 2009-05-26 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2008/09:507 Till Interpellation 2008/09:507 God levnadsnivå av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:513 Till Interpellation 2008/09:513 riskbedömningar i tvister om vårdnad, boende och umgänge av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 2008/09:517 Till Interpellation 2008/09:517 Den ekonomiska krisens effekter på folkhälsa av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 3 § Svar på interpellation 2008/09:509 om finansieringen av den svenska skolan 1 Utbildningsminister (): har frågat mig hur jag kommer att agera för att säkerställa finansieringen av den svenska skolan i den pågående ekonomiska krisen i syfte att säkra skolans resultat och elevernas kunskaper. Som vet är finansieringen av skolan en angelägenhet. Statens ansvar är att besluta om nationella mål och riktlinjer. Sedan ska huvudmännen fördela resurser och organisera verksamheten efter lokala förutsättningar. har staten tillfört till kommuner och landsting. Ytterligare insatser är aviserade . Min förhoppning är att en stor del av dessa medel används för att säkra skolans kvalitet, bland annat genom att behålla en hög lärartäthet. måste kommunerna våga göra tuffa prioriteringar när det ekonomiska utrymmet krymper. Det handlar om att värna välfärdens kärna skolan och omsorgen om våra barn och äldre och kanske låta andra, mindre nödvändiga, utgifter stå tillbaka för tillfället. Sammantaget ger de som staten avser att tillföra kommuner och landsting goda förutsättningar att behålla hög kvalitet i skolväsendet. Vilka prioriteringar som görs kan jag dock inte styra över, utan dessa beslut måste fattas på lokal nivå. Min förhoppning är naturligtvis att kommunerna väljer att prioritera satsningar på välfärdens kärna, där skolan är en viktig del. 2 (): Tack, utbildningsministern, för svaret! Vi är säkert helt överens när det gäller vikten av att trygga och säkerställa skolans kvalitet och resultat. Emellertid är jag väldigt besviken på regeringens agerande i denna fråga. I svaret talar man om 17 miljarder och om 27 miljarder, utan att med ett ord nämna att dessa pengar till allra största delen redan är uppbokade som kostnadskompensationer eller andra uppdrag till kommunerna, bland annat en vällovlig läsa-skriva-räkna-satsning, lärarlyft och andra saker. Vad utbildningsministern inte med ett ord säger är att det enda staten har aviserat för att hjälpa kommunerna i den ekonomiska krisen är 7 miljarder detta som regeringens eget institut, , har sagt att det skulle behövas 17 miljarder. En samlad ekonomisk expertis i , utom finansministern, säger att det behövs mer pengar. har ju kris skapat en väldigt väl fungerande ekonomisk politik och står väl rustat inför denna ekonomiska kris. Men meningen är att man i en ekonomisk kris ska ha muskler att hjälpa kommunerna. Det vi står inför är rejäla nedskärningar i skolan och andra kommunala sektorer som vi inte kommer ifrån om inte staten skjuter till något. Vi i har valt att gå på rekommendation. I vår budget har vi avsatt 5 miljarder . Regeringen har avsatt noll. Vi har avsatt 12 miljarder , vilket stämmer väl med bedömningar. Detta handlar om att säkerställa att lärartätheten inte minskas så att resultaten därigenom kan bibehållas och till och med öka precis det som utbildningsministern var inne på i sitt svar på min interpellation. Jag undrar hur utbildningsministern tänker se till att vi inte hamnar i precis samma situation som där gick till spillo när det gäller kvalitetsförbättring på grund av de bristande ekonomiska insatserna från staten. fanns inte de ekonomiska muskler som behövdes. finns de, men utbildningsministern som alltid har talat sig varm för kvalitet i skolan, högre lärartäthet och annat gör ingenting i denna fråga. Jag är väldigt förvånad och menar att vi måste se till att vi inte får färre utan snarare fler lärare, att kommunerna får resurser att genomföra detta och att staten hjälper till i denna situation av nöd ute i kommunerna. Utan lärare blir det nämligen väldigt svårt att upprätthålla en god skola. Det är varken kommunerna eller staten som har skapat krisen; det är en internationell finanskris. Men staten har de ekonomiska musklerna. Dessa muskler har inte kommunerna i denna grad. Därför kvarstår min fråga: Vad tänker utbildningsministern göra för att säkerställa skolans ekonomi i dessa kristider? 3 Utbildningsminister (): Det var bra att ändå antydde att krisen är global och inte tillverkad här hemma. Jag tror tyvärr att om krisen blir så djup och lång som man nu tror prognoser är alltid osäkra finns det inga beslut i denna kammare som kan garantera att stora samhällssektorer går opåverkade ur detta. Tyvärr är det så. Det är klart att när man sitter i opposition har man ett oändligt checkhäfte att skriva ut till allt och alla. Man kan stå här och lova att om bara vi hade styrt i stället så hade ingen märkt av krisen. Tyvärr, , är detta inte trovärdigt. Ni tre oppositionspartier är överens om att öka utgifterna på nästan alla områden, men ni har ju inte redovisat hur det ska betalas över huvud taget. Ska man ha skattehöjningar just nu i detta läge, vilket huvuddelen av den samlade ekonomiska expertisen i princip avråder starkt ifrån? Just nu ska man inte dra in köpkraft, men det föreslås skattehöjningar från flera av partierna i den rödgröna alliansen. Det är ytterst oklokt. Ska ni göra besparingar på andra områden? Ska ni öka statens upplåning så att vi lånar mer pengar till vår välfärd? Det svarar ni inte på, men det är lätt att stå här och lova nya utgifter till allting. När detta är sagt har vi ändå i vårpropositionen aviserat 17 nya miljarder till kommunsektorn. Då frågar hur jag kan garantera att dessa pengar hamnar i skolan. Svaret är att det kan jag inte. Det är upp till kommunerna att avgöra. Det handlar om att kommunerna ska orka prioritera skolan. Låt mig jämföra tre kommuner: det borgerligt styrda med kommunerna som styrs av rödgröna partier. Det borgerligt styrda prioriterar skolan mycket högre än vad de rödgröna kommunerna gör. Man satsar mycket mer på skolan per elev räknat i än i och . Det är det jag menar: Vi kan skriva ut hur många checkar som helst, men sedan handlar det om att kommunerna ska orka prioritera skolan i sista ändan. Det är olika i olika kommuner, och där måste vi tala med våra partikamrater runt omkring i kommuner. Det går inte alltid att jämföra storstäder och glesbygdskommuner, men när vi tar de här tre storstadskommunerna som är jämförbara har en hemläxa att göra. Tala med miljöpartisterna! Tala med de rödgröna kamraterna i och och se till att de prioriterar skolan när de nu får nya statsbidrag! är ensamt bland partierna om att tycka att kommunaliseringen har varit mindre lyckad. Varje gång det kommer upp frågor om hur kommunerna prioriterar tycker och att staten ska gå in och styra mer. Men varför har ni då kommunaliserat skolan? Den frågan måste man ställa. Varför har ni gjort det från första början? har vi det system som vi har. Skolan kommer sannolikt att vara kommunaliserad . Det gör att vi måste se till att kommunerna prioriterar rätt. Det är klart att alla önskar att vi kunde ha mycket mer pengar. Men de finns inte, . Statens kassakista är tom. Det innebär att om man ska skriva ut ytterligare checkar måste man tyvärr göra saker som är väldigt skadliga för svensk ekonomi i stort. Det handlar om att höja skatterna just , låna mer och så vidare. Jag tror inte att någon egentligen vill det, och alla inser att det är fel. Det är lätt att stå i opposition och ropa på nya utgifter. Vad det handlar om just nu är att , staten och kommunerna gemensamt, bestämmer sig för att prioritera skolan också i tuffa tider. Då har ett antal kommuner en hemläxa att göra. kommer 17 nya miljarder. Se till att de hamnar i skolan! 4 (): Såvitt jag vet har regeringen lovat enbart 7 miljarder till kommunerna för dessa oförutsedda nedskärningar. De andra 10 miljarderna måste vara betalning för någonting annat som man har sagt att kommunerna ska göra. Det är 7 miljarder som det handlar om och inte 17 miljarder. Utbildningsministern skjuter ifrån sig ansvaret. Han lägger detta på olika kommunala styren oberoende av om det är rödgröna eller borgerligt styrda kommuner. Det är inte det som det handlar om. Detta handlar om att det är en global kris. har skött sina finanser väldigt bra. Man är väl inför detta, och den samlade ekonomiska expertisen föreslår faktiskt att man ökar upplåningen för att klara krisen för att sedan dra åt när det är bättre tider. När det gäller kommunaliseringen har jag en fråga: Tänker utbildningsministern föreslå mer pengar till skolan om den blir förstatligad? Det är precis samma sak. Det ändrar ingenting. Detta handlar inte om någonting annat än att utbildningsministern måste vara beredd att se till att kommunerna får så mycket pengar att de kan stävja de värsta formerna av minskningar av lärartätheten i skolorna. av kommunernas inkomster går till skolan, och går till vård och omsorg. Är det och som ska göra upp om var det är bäst att skära? Detta handlar om av kommunernas utgifter. Är det vård, skola och omsorg som alliansregeringen vill att kommunerna ska skära i, eller är man beredd att satsa på kvalitet och kunskap? 5 Utbildningsminister (): Plötsligt förstår jag interpellation. Han har inte förstått regeringens förslag. Vi tillför kommunerna 17 miljarder i ökade statsbidrag i påsen. Dessa 17 miljarder är inte öronmärkta för olika saker. Jag förstår nu att trodde att det handlade om en bråkdel av den summan. Men 17 miljarder är det som föreslås i vårpropositionen som lades fram i . Jag kan inte garantera att ens den summan kommer att räcka för att täcka alla svarta hål i många kommuner. Jag tar gärna som exempel några av de kommuner som har prioriterat fel. Sådana finns av alla politiska kulörer, men några av de värsta när det gäller att prioritera fel är de som just nu skriker mest om att få pengar. Jag kan nämna kommun som är socialdemokratiskt styrd. Där skär man nu ned med 30 miljoner i skolan och har varslat 100 lärare. fattade man beslut om att bygga en evenemangsarena som ska kosta 30 miljoner . Det är exempel på en felaktig prioritering. skjuter ifrån sig ansvaret, säger . Ursäkta, men det är väl ditt parti, , som har sett till att skolan har blivit kommunaliserad? Makten ligger där. Det är du som har skjutit ansvaret från staten till kommun. kommun har naturligtvis rätt att göra så här. Men när man sedan kommer till mig och tigger om mer pengar förstår man inte sitt ansvar. Det handlar nu om att våga prioritera skolan. Gör som borgerligt styrda och prioritera skolan och sprätt inte i väg pengarna på allting annat just . Välfärdens kärna är det som statsbidragen ska användas till. , stå inte och inbilla svenska folket att om du satt i regeringen skulle det finnas obegränsat med pengar och människor skulle över huvud taget inte behöva märka av krisen! Stå inte och inbilla människor det, , det är inte ärligt! 6 (): Utbildningsministern talar om att raljera när det är han som raljerar. Alla partier i utom , såvitt jag vet, står bakom kommunaliseringen. är ensamt i frågan om att vilja förstatliga skolan igen. Det skulle dessutom inte ge mer pengar. Jag har i alla fall inte hört några sådana löften från utbildningsministern. Det här handlar om att det skärs ned i skolor och lärare avskedas. Det gör man inte av illvilja. De må vara hänt att olika kommuner har fattat olika beslut, och jag beklagar de kommuner som satsar på fel saker. Men av den kommunala verksamheten handlar om skola, vård och omsorg. Om man inte vill dra ned på detta måste man hjälpa kommunerna i denna krissituation. Det är staten som har musklerna i denna fråga. Därför bör man bidra med mer resurser till kommunerna . Utbildningsministern pratar om 17 miljarder. Men det är bara 7 miljarder som är ett extra tillskott på grund av den ekonomiska krisen. Det andra är fritt i påsen. Det är helt rätt. Men det är en omvandling av andra summor som ni har haft tidigare. Annars kan man säga att hade helt fel i den finanspolitiska debatten när han tydligt pratade om 7 miljarder och inte mer som ska utbetalas . Vad kommunerna behöver och vad samlade ekonomiska expertis, förutom finansministern, kräver är mer resurser till den kommunala sektorn. Jag kräver av utbildningsministern att han står upp för att svensk skola behöver mer resurser för att vi ska slippa se de nedskärningar som vi hade och det kunskapsfall som vi då såg. Detta kan ingen kommun i världen klara att kompensera, utan det handlar om att alliansregeringen måste visa att man menar allvar med att man står upp för skolan och att man menar allvar med att man står upp för ett modernt kunskapssamhälle och då också skjuter till dessa resurser. 7 Utbildningsminister (): Jag beklagar att kommunerna prioriterar fel, sade . Ja, det kan man göra. Men ett annat sätt är att du ringer upp dina partikompisar i och och berättar för dem hur de borde prioritera. I stället begär du att jag ska skicka mer pengar till dem när de prioriterar fel. Från regeringens sida satsar vi nu 7 miljarder , ytterligare 5 miljarder och 5 miljarder . Det är totalt 17 miljarder som en följd av krisen. Det är som kompensation för minskade skatteintäkter. Vi vet inte exakt hur mycket skatteintäkterna minskar. Det vet vi först efteråt. Men detta bygger på de prognoser som vi nu har. Om krisen blir djup och långvarig, jag säger det en gång till kan inte vare sig den regering som sitter nu eller någon annan regering i eller någon alternativ regering med i stå och säga till människor att om bara de får styra kommer krisen inte att märkas. Det går inte. Det enskilt mest prioriterade i statens budget är att skjuta till pengar till kommunerna för att prioritera välfärden. Det går inte att garantera att dessa pengar räcker för de skattebortfall som sker. Ingen kan garantera det. Men det är detta som vi prioriterar allra högst. har staten visat vad vi prioriterar. måste också kommunerna visa detsamma att de prioriterar välfärdens kärna, till exempel skolan. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2008/09:510 om specialutformade program i gymnasieskolan 8 Utbildningsminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för att de specialutformade programmen ska kvalitetssäkras i regeringens förslag till ny gymnasieskola. beslutade regeringen om propositionen, 2008/09:199, Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan. Förslaget innehåller fler nationella program än i dagens gymnasieskola. Regeringen bedömer också att det behövs fler nationella inriktningar på de program som finns. Det ökade programutbudet och konstruktionen av programmen avspeglar de behov som avnämarna givit uttryck för. Utbudet av kurser ska också vara tillräckligt stort för att huvudmännen ska kunna anpassa utbildningarna utifrån lokala behov. Därmed kommer många av dagens specialutformade program att kunna rymmas inom ramen för det nya, utvidgade programutbudet. Sammantaget skapar allt detta goda förutsättningar för lokal anpassning och profilering. Det måste också finnas former för att fånga upp nya utbildningsbehov och utveckla nya utbildningar. Sådana utbildningar som är efterfrågade och av god kvalitet måste även fortsättningsvis kunna anordnas. Därför föreslås att nationellt kvalitetssäkrade särskilda varianter ska kunna inrättas inom nationella program. Hela eller delar av det sammantagna utrymmet för inriktning och programfördjupning ska kunna användas. De särskilda varianterna ska prövas av efter ansökan från huvudman. De närmare förutsättningarna för prövningen kommer att framgå av den nya förordningen. Möjligheten att erbjuda särskilda varianter kommer att skapa förutsättningar för huvudmän att erbjuda utbildningar av hög kvalitet som tidigare erbjudits i form av specialutformade program. Huvudmännen ska även framöver kunna ta initiativ till nya kurser eller ämnen, när arbetslivet eller högskolesektorn i samverkan med skolan kan beskriva ett behov på nationell, regional eller lokal nivå. Sådana kurser bör dock alltid kvalitetssäkras och godkännas av . Avslutningsvis menar jag att förslagen i propositionen innebär en väl avvägd balans mellan å ena sidan behovet av flexibilitet och frihet för huvudmännen och å andra sidan överblickbarhet, kvalitet och trygghet för elever och avnämare. 9 (): Tack, utbildningsministern, för svaret! Jag måste säga att när jag fick propositionen om ny gymnasieskola blev jag ändå positivt överraskad. Jag såg att det som den förra regeringen tillsammans med och hade lagt fram när det gäller kvalitetssäkring av kurser av i princip finns med genom de särskilda varianterna. Jag tycker att det är positivt att det kvalitetssäkras. Däremot måste jag ändå ställa en interpellation. Jag vet att utbildningsministern har bedrivit mer eller mindre korståg mot, som han har uttryckt det, flummiga specialutformade program eller lokala kurser av diverse slag. finns det, också i propositionen, både för och emot. skrivs det, och det blev jag inte riktigt klok på, i interpellationssvaret att för att få en särskild variant kvalitetssäkrad och godkänd av ska det ske i samverkan med arbetslivet och högskolesektorn. Jag uppfattade att utredaren hade tagit upp att det skulle ske på regional nivå. Kommer det att vara så att skolor kan ansöka om särskilda varianter även om de inte hittar en avnämare i lokalt näringsliv eller högskolesektorn och att vi har den pedagogiska frihet som verkligen har blomstrat i och som har varit en stor fördel? Det står i propositionen att friskolans utrymme för pedagogisk variation och förnyelse ska finnas kvar. Det ska tillgodoses genom särskilda varianter. räknar man in de ekonomiska konsekvenserna, en besparingseffekt, eftersom så många specialutformade program kommer att försvinna. Jag upplever att hela propositionen fördelas i kritik av och i bifall till särskilda varianter eller specialutformade program, vad man nu må kalla dem kärt barn har många namn. Jag undrar: Var står utbildningsministern i denna fråga ? Kommer skolorna att kunna känna sig trygga med att kunna använda beteckningen särskilda varianter när deras kurser är godkända av och fortsätta att berika mångfalden i svensk skola? 10 (): Jag tackar utbildningsministern för ett bra svar på en angelägen fråga! föreslog att lokala varianter helt skulle försvinna från gymnasiet, detta utan någon egentlig analys eller något belägg för att de skulle vara särskilt dåliga. blir det gudskelov inte så, och det tycker jag är jättebra. Resultaten är generellt sett bättre på de specialutformade programmen än på de nationella. Betygen är högre, och fler uppnår grundläggande behörighet. Det vore konstigt om de bara försvann. Därför är det bra att regeringen är tydlig och utbildningsministern tar avstånd från det förslaget. Ungefär 35 000 elever går på olika specialutformade program . Specialutformningen innebär att man tar lite olika hänsyn till lokala förutsättningar och skapar en utbildning som är lite nischad och erbjuder något annorlunda. Det ger utrymme för nytänkande, utveckling, kreativitet precis det som vi alla säger att vi vill ha mer av i svensk skola. Det går inte att ha ett stelbent och oflexibelt system. Avvikelserna från de nationella programmen är naturligtvis olika stora men ändå väldigt betydelsefulla. På Törnströmska gymnasiet i har man startat ett program om spelgrafik och animation. Det är en variant av medieprogrammet där kurser i mediekommunikation och arbetsliv har utgått; i stället har man programmering och bild och form. Det är populärt, det finns massor med sökande elever, det kostar inte mer, det skapar en positiv stämning på skolan och det finns ett behov på arbetsmarknaden. Kan det bli bättre? Så här ser det ut på många håll. Jag skulle kunna ta många exempel, men det ska jag inte göra. Vi moderater tycker att det är oerhört viktigt att det här får fortsätta. Det är klokt av regeringen att man lyssnar på remissinstanserna och behåller det lokala friutrymmet. Det blir ibland en konstlad motsättning mellan valfrihet och kvalitet, en motsättning som inte finns i verkligheten. Målet måste vara att höja kvaliteten i alla utbildningar, oavsett om det är specialutformade eller nationella program eller någonting annat, inte att ta bort valfriheten. Om man tillåter sig en liknelse när vi ofta är ute i trädgården kan man säga att det är ogräset som ska bort från rabatten, inte allt som växer där. Bra utbildningar ska vara kvar, dåliga ska bort. Det är viktigt med god framförhållning för att skolorna ska kunna planera och skapa bra utbildningar. Därför undrar jag om utbildningsministern kan säga någonting om hur den vidare processen ser ut för att kunna starta särskilda varianter. börjar eleverna i det nya reformerade gymnasiet. Om ska de börja sin sökprocess. Därför är det inte så för skolorna att ställa om till det nya. Då blir frågan: Hur kommer det att se ut? När kommer beskeden till skolorna om vilka förutsättningar som kommer att gälla? En annan viktig fråga i den här diskussionen handlar om vad oppositionen tycker. Har ni någon gemensam uppfattning om det nya gymnasiet eller det lokala friutrymmet, eller blir det tre olika uppfattningar som vanligt? Socialdemokraterna föreslog för att staten skulle upphandla gymnasieutbildning. Då blir det noll lokalt friutrymme. Ställer upp på det? Är ert gemensamma alternativ att staten står för upphandling av gymnasial utbildning framöver? Jag hoppas att vi kan få något besked om det framöver. 11 Utbildningsminister (): ställer en väldigt rak fråga: Kommer skolorna att kunna känna trygghet att bedriva kurser om de godkänns av ? Ja, självklart, godkänns de av får de drivas. Det är det som är själva innebörden i godkännandet. Det är det som är den stora skillnaden gentemot förut. Det som kallas för lokala kurser, lokala inriktningar och specialutformade program byter skepnad lite grann, men friutrymmet finns kvar. Men den stora skillnaden är att det måste godkännas av . För att förstå den förändringen måste man förstå bakgrunden och de problem som funnits. Jag delar uppfattningen att det ska finnas ett friutrymme. Om det inte är någon som kontrollerar vad det används till kan man få utbildningsvarianter som jag bedömer inte är önskvärda. Till exempel kan man då använda friutrymmet för att sänka kraven för att på det sättet kunna redovisa bättre betyg och dra till sig elever som tycker att det verkar skönt att gå en kurs med lite lägre krav. blir det inte längre möjligt. Det är hela avsikten med den här förändringen. Friutrymmet blir kvar, men man måste få kurserna och utbildningarna godkända av . Dessutom trycks det mycket tydligt på att det ska finnas ett arbetsmarknadsbehov. Det går inte att bedriva en utbildning som enbart är till för att tillgodose en hobby eller ett intresse, utan det ska finnas ett arbetsmarknadsbehov. Om vi talar om högskoleförberedande utbildningar ska det finnas en fortsättning in i högskolevärlden som ju naturligtvis också har ett arbetsmarknadsbehov. Det är de två stora skillnaderna jämfört med förut. Min bedömning är att förändringarna i kombination när det nu också kommer att finnas många fler nationella inriktningar kommer att innebära att ett antal av de lokala kurser som finns inte kommer att platsa. Men många kommer att göra det, och nya kan komma att utvecklas också. när räknade fanns det 8 000 olika lokala kurser i . Det är svårt att tro att det motsvarar 8 000 olika arbetsmarknadsbehov, utan det är klart att en hel del av detta har tillkommit på grunder som inte riktigt skulle platsa i de nya reglerna.