prot · GW0991 · 2009-03-25 00:00:00 — Hur kan jag skapa förutsättningar så att han får stöd och stöttning, för att han ska ha en bra folkhälsa? håller jag mig till en grupp som det kanske inte pratas så himla ofta om. Men missbrukare behöver också ha en hälsa. Det ligger faktiskt under folkhälsan. Hur ska vi stötta dem? Vi kan inte bara säga: Skyll dig själv! Det får ordna sig på annat sätt. Då backar jag tillbaka. Jag menar att regeringens förda politik kommer att skapa större och djupare problem inom folkhälsoområdet. Jag tror faktiskt att det är väldigt många som håller med. Alla de punkter som vi hanterar i betänkandet är jätteviktiga. Dem ska vi naturligtvis jobba med. Det finns ett antal reservationer, och vi har en text där vi är relativt överens. Så där är det inget snack. Men i det stora hela när vi pratar om folks hälsa måste vi tänka på alla människor. Vi måste tänka på de ungdomar som går ut sin utbildning. Vad går de till? Till arbetslöshet, ser det ut som . Får de en bra hälsa av det? Hur påverkar det deras hälsa och deras hälsotillstånd? Eller jag tänker på barnet vars föräldrar precis blivit varslade från . Hur påverkas den familjen och de som finns omkring dem och deras hälsotillstånd? Det är klart att det har effekter. Om man då, som regeringen, väljer att inte göra något utan sitter passiv, kommer det att bli ett antal effekter som man kommer att få dras med . Jag hade en diskussion med . Det är väl ingen hemlighet att man alldeles var ute och sade att kommuner och landsting inte kommer att få några mer medel till sin verksamhet. Det är samma visa där. De som är anställda inom kommun och landsting har också en familj. De har ett närområde. Och det påverkar hälsotillståndet, det vill säga folkhälsan blir försämrad. Vi mäter folkhälsa och hälsotillstånd i ohälsotal. Ohälsotalen kommer att stiga, mina vänner, i rask takt. Det här måste vi se, och vi måste möta det. Annars menar vi inget med en folkhälsopolitik för alla. För det är det vi pratar om i betänkandet. Jag ber väl allianskamraterna om ursäkt för att jag inte höll mig så väldigt mycket till skriften. Man fick kritik för det när det gällde det förra betänkandet om . Men jag vill ändå påstå att det har avgörande betydelse hur vi leder riket framåt, hur vi underbygger och hur vi stimulerar för att vi ska få en god folkhälsa. Jag är ingen forskare på det här området, men jag ser vad som händer med folk i mitt närområde när de blir utan jobb. Av någon märklig anledning byter man livsstil. Man börjar dricka mer. Man äter slamsigare mat, och man har en livsföring som inte är så bra. Det blir ett bekymmer. Det blir ett jättestort problem. Så ett råd till alliansen är: Ni måste lägga om er politik. Vill vi mena något med folkhälsopropositionen och en förnyad folkhälsa för måste vi argumentera och göra därefter. I detta anförande instämde , , , och (alla s), samt () och (). 109 (): har tillsammans med Socialdemokraterna och ett antal reservationer i betänkandet. Självklart står jag bakom alla dessa, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation nr 1. I mitt anförande kommer jag mest att fokusera på två särskilda yttranden som har i betänkandet. Det handlar egentligen om konsekvenser av regeringens beslut och i detta fall om konsekvenserna för folks hälsa. fattade vi här i beslutet om propositionen Mål för folkhälsan med det övergripande målet jag citerar ur betänkandet att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. kom , WHO:s, rapport som på svenska heter Utjämna hälsoskillnaderna inom en generation med underrubriken i hälsa genom påverkan av de sociala bestämningsfaktorerna. Men är det verkligen möjligt att åstadkomma en jämlik global hälsa inom en generation? Hur ska vi kunna skapa samhälleliga förutsättningar globalt för en god hälsa på lika villkor för jordens hela befolkning? Kommissionen är konkret och lämnar rekommendationer som jag tolkar som direkt riktade till oss politiker. För det första skriver kommissionen: Förbättra förutsättningarna för människors dagliga liv. För det andra skriver man: Angrip den ojämlika fördelningen av makt, pengar och resurser globalt, nationellt och lokalt. För det tredje skriver man: Utveckla och använd metoder för att mäta och följa ojämlikheten i hälsa, utveckla kunskapsbasen, utbilda människor som är tränade att se hälsans sociala bestämningsfaktorer och utveckla människors medvetenhet om dessa. Jag tycker att det är otroligt bra att vi har både det övergripande nationella målet, att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen, och också en världshälsoorganisationsrapport där man skriver: De hälsoproblem som rika och fattiga länder måste lösa blir alltmer likartade. Oavsett om ett samhälle är rikt eller fattigt kan dess utvecklingsnivå bedömas efter kvaliteten på befolkningens hälsa, hur jämlik hälsan är fördelad mellan olika samhällsgrupper och det tillgängliga skyddet mot följderna av dålig hälsa. Tyvärr, herr talman, är min bestämda uppfattning att regeringen inte använder sig av dessa kunskaper i syfte att utröna om de förslag som regeringen lägger fram skapar till exempel samhälleliga förutsättningar för god hälsa för hela befolkningen eller, ännu mindre, angriper den ojämlika fördelningen av makt, pengar och resurser globalt, regionalt och lokalt. har tillsammans med Socialdemokraterna och ett särskilt yttrande i betänkandet där vi hänvisar till vår reservation i det betänkande som vi debatterade , nämligen Vårdval i primärvården. Det beslutet kommer att leda till att hela primärvården öppnas för marknaden med full frihet för vårdgivarna att etablera sig var de vill. Kom ihåg att primärvården har en mycket viktig del i det förebyggande folkhälsoarbetet! Det finns internationella studier som visar på att system som vårdval i primärvården kommer att innebära en omfördelning av resurser från låginkomst- till höginkomstområden. Inte får vi jämlikare hälsa hos befolkningen med lagar som obligatoriskt vårdval i primärvården. Det andra särskilda yttrandet jag vill beröra handlar om de nationella minoritetsgrupperna. Regeringen har initierat en kartläggning av hälsosituationen och av mäns våld mot kvinnor bland nationella minoriteter samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. Det är en lovvärd ambition att ta reda på om dessa grupper är extra utsatta jag tillhör ju själv en av grupperna. På så sätt möjliggörs riktade insatser och arbete mot orättvisor. Uppdragen innebär en svår balansgång. Den historiska erfarenheten visar att registrering av etnisk tillhörighet är något mycket riskabelt. Även när det som här gäller kartläggningar med goda avsikter finns det skäl att iaktta stor försiktighet. Att kartlägga hälsa respektive mäns våld mot kvinnor kopplat till etnisk tillhörighet riskerar vidare att leda till ett utpekande av grupper. Majoritetssamhällets ofta negativa bild av vissa grupper kan komma att stärkas. Det är på så sätt två mycket känsliga uppdrag som regeringen har gett . De kan leda till önskvärda effekter men innebär vissa risker som måste hanteras konsekvenserna igen. Jag tror att regeringen inte heller i denna fråga har tänkt igenom konsekvenserna av sin kartläggning. Det kan bli bra det hoppas jag men det finns också stora risker för att det kan leda till försämringar för vissa grupper. Och det är det väl ingen av oss här i kammaren som vill, eller hur? I detta anförande instämde , , och (alla s) samt (). 110 (): I detta betänkande har sex reservationer som vi naturligtvis ställer oss bakom, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 1. Att satsa på folkhälsa är att investera för framtiden, att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Att främja hälsa är ett sätt att styra samhället mot långsiktig hållbarhet ekologiskt, socialt och ekonomiskt. Det handlar om samhällsstrukturer och inte bara om enskilda individers livsstil. Området folkhälsa är väldigt politiskt. Ja, det handlar om strukturer som kan påverkas av politiska beslut. Hälsans bestämningsfaktorer spänner över de flesta samhällsområden. Inkomst, arbete, boende, tillgång till service av olika slag och transporter är exempel på bestämningsfaktorer för hälsa. För att påverka dessa bestämningsfaktorer har politiska beslut inom olika sektorer och nivåer i samhället stor inverkan. Därför är det viktigt att de styr- och uppföljningsmodeller som används inom såväl som regional och nationell verksamhet inkluderar hälsoaspekter. har ansvar för uppföljningen av de elva folkhälsopolitiska målområdena på nationell nivå. För att nå folkhälsomålen krävs ett aktivt och medvetet arbete med särskilda satsningar, och för att de ska få genomslag anser vi att det behöver finnas ett samordningsansvar även på regional nivå. Vi anser att landstingen och regionerna bör ges ett samordningsansvar för arbetet med de elva folkhälsopolitiska målen på regional nivå. vill gärna se att det här ansvaret lagstadgas. När det gäller folkhälsa och klimat är ett perspektiv som alltför ofta glöms bort hur samhällsplanering och infrastruktursatsningar kan påverka förutsättningarna för ett fysiskt aktivt liv. Hållbar livsmiljö innebär att man planerar för kollektivtrafik för att minska utsläppen, men också att planeringen skapar gynnsammare förutsättningar för individen att göra andra, hälsosammare val. Att underlätta för individen att vara fysiskt aktiv innebär möjligheter att minska den klimatpåverkan som bilåkandet står för. Hälsa främjas genom god planering med fokus på ökad fysisk aktivitet bland invånarna. Vi blir alltmer stillasittande, som klimatförändringarna accelererar. Vi kan säga att vi har två hot att hantera , ett mot folkhälsan och ett mot vår miljö. har de båda frågorna behandlats var för sig, men genom att stimulera till ökad fysisk aktivitet kan vi påverka växthuseffekten som det gagnar folkhälsan. En ökad andel resenärer med buss, spårvagn och tåg är bra för både hälsa och klimat. Hälso- och sjukvården skulle i ännu större utsträckning än kunna bidra till en bättre folkhälsa genom att aktivt påverka de levnadsvanor som leder till utvecklandet av många av våra vanligaste folksjukdomar. En av de kanske viktigaste insatserna ur folkhälsosynpunkt som hälso- och sjukvården skulle kunna göra är att i mycket större utsträckning utnyttja det som heter FYSS och FAR. FYSS är en informationsbank och ett hjälpmedel för personal verksam inom hälso- och sjukvården och består av en sammanfattning av dagens kunskaper om hur man kan förebygga och behandla olika sjukdomstillstånd med fysisk aktivitet. FAR står för fysisk aktivitet på recept och innebär att man ordinerar fysisk aktivitet på motsvarande sätt som man ordinerar läkemedel. Det innebär att man tar upp anamnes, ger ordination på en receptblankett och följer upp behandlingsresultatet. Att skriva ut fysisk aktivitet på recept är en vetenskapligt väl dokumenterad behandlingsmetod som kan användas i både förebyggande och botande syfte. Det finns stark vetenskaplig evidens för att man genom ökad fysisk aktivitet och med hjälp av fysisk aktivitet på recept framgångsrikt kan behandla och förebygga ett stort antal av våra folksjukdomar, till exempel högt blodtryck, diabetes, hjärtsvikt, höga blodfetter, kranskärlssjukdomar, övervikt, depression och astma. Det mest tilltalande med fysisk aktivitet på recept är att det angriper grundorsaken till en stor del av våra vällevnadssjukdomar. Dessutom är det i princip fritt från biverkningar. är det tyvärr så att hälso- och sjukvården möter utmaningen att förebygga och behandla dessa folksjukdomar med i första hand läkemedel. Läkemedel som primärprevention mot dessa sjukdomar är till stor del inte kostnadseffektivt eller hälsoekonomiskt helt försvarbart. Däremot finns det alltmer evidens för att fysisk aktivitet på recept är en både billigare och effektivare behandlingsmetod som har minst lika bra resultat vad gäller följsamhet vid jämförelse med läkemedelsrecept. vill därför att riksdag och regering på olika sätt ska stödja en utveckling där hälso- och sjukvården i större utsträckning använder sig av fysisk aktivitet på recept en behandlingsmetod som har en stark evidens vid primärpreventionsbehandling och förebyggande behandling av många av våra folksjukdomar. En sådan utveckling skulle innebära en förbättrad folkhälsa och lägre samhällsekonomiska kostnader. Jag vill ta upp ett folkhälsoproblem som vi i anser vara både bortglömt och bortgömt. Det handlar om läkemedelsberoende. Att bruket av beroendeframkallande medel kan påverka hälsan i negativ mening och att de därför bör omfattas av förebyggande strategier inom folkhälsoarbetet är de flesta överens om. Detta gäller i första hand tobak, alkohol och illegala droger. Såväl internationell som nationell forskning har dock övertygande visat att även användning av narkotikaklassade läkemedel kan ge upphov till eller förstärka redan existerande ohälsa. Därför kan det tyckas anmärkningsvärt att läkemedelsberoende helt utelämnades i folkhälsopropositionen En förnyad folkhälsopolitik som antogs i . I det målområde som berör beroendeframkallande medel, målområde 11, hittar man tobak, alkohol, spel, narkotika och dopning. Inget nämns om beroendeframkallande narkotikaklassade läkemedel. Narkotikaklassade läkemedel är alltid receptbelagda och förskrivna av läkare, främst till personer som lider av vanliga folksjukdomar. Det kan vara besvär i rörelseorganen eller psykiska besvär. Läkemedelsberoende leder ofta till att personen tvingas fortsätta ta sitt läkemedel eftersom allvarliga biverkningar är vanliga när man vill eller bör sluta med sitt läkemedel. Man kan alltså inte sluta ta sitt läkemedel trots att det inte längre har någon effekt eller trots att ursprungsorsaken inte längre kvarstår. Enligt en rapport , som togs fram av , beräknas cirka en kvarts miljon, 250 000, svenskar vara beroende av eller fysiologiskt tillvanda till smärtstillande, sömnmedel och lugnande medel. Man betonar i rapporten att detta antal personer inte inkluderar den så kallade missbrukarpopulationen, det vill säga de som använder narkotiska läkemedel i berusningssyfte och ofta i kombination med alkohol eller andra droger. Narkotikaklassade läkemedel och deras negativa effekter i form av beroende sedda ur ett folkhälsopolitiskt perspektiv berörs över huvud taget inte i den nya folkhälsopropositionen. Inte heller har regeringen gett i uppdrag att ansvaret för uppföljning av läkemedelsberoende ur ett folkhälsoperspektiv ska överföras till . anser att beroende av förskrivna narkotikaklassade läkemedel är ett omfattande och mycket allvarligt problem som berör upp till en kvarts miljon personer. Det behöver uppmärksammas särskilt i folkhälsoarbetet. Eftersom har ansvaret för uppföljningen av folkhälsoproblem orsakade av beroende av alkohol, tobak, narkotika, spel och dopning anser vi att det vore logiskt att även får ansvaret för uppföljning av beroende av narkotikaklassade läkemedel. I detta anförande instämde (), , , , , och (alla s) samt (). (forts. 19 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 17 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SoU18 : Den europeiska arbetskraften inom vården Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. (s, v, mp) Votering: 143 för utskottet 130 för res. 76 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 80 m, 21 c, 22 fp, 18 kd, 1 v För res. : 100 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 29 s, 17 m, 8 c, 6 fp, 6 kd, 4 v, 6 mp FöU7 Kärnteknisk säkerhet och strålskydd Punkt 4 (Säkerhet vid kärnkraftsolyckor) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 141 för utskottet 132 för res. 1 76 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 21 c, 22 fp, 18 kd För res. 1: 101 s, 18 v, 13 mp Frånvarande: 29 s, 17 m, 8 c, 6 fp, 6 kd, 4 v, 6 mp Punkt 6 (Forskning om hälsoeffekter av icke-joniserande strålning) 1. utskottet 2. res. 3 (v, mp) Votering: 156 för utskottet 30 för res. 3 83 avstod 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 16 s, 80 m, 20 c, 22 fp, 18 kd För res. 3: 17 v, 13 mp Avstod: 83 s Frånvarande: 31 s, 17 m, 9 c, 6 fp, 6 kd, 5 v, 6 mp () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SfU9 Redogörelse om sänkta socialavgifter Punkt 1 (Uppföljning av sysselsättningseffekter) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 140 för utskottet 133 för res. 1 avstod 75 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 21 c, 22 fp, 18 kd För res. : 100 s, 18 v, 15 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 29 s, 18 m, 8 c, 6 fp, 6 kd, 4 v, 4 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. 18 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU36 Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken biföll utskottets förslag. FiU37 Lag om femtioöresmyntets upphörande som lagligt betalningsmedel m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. SkU24 Allmänna motioner om mervärdesskatt Kammaren biföll utskottets förslag. SkU28 Personnummer och samordningsnummer Kammaren biföll utskottets förslag. UbU12 Behandling av personuppgifter inom studiestödsområdet Kammaren biföll utskottets förslag. JuU21 Mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer Punkt 1 (Övergripande frågor om mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v) Votering: 155 för utskottet 120 för res. 1 1 avstod 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 21 c, 22 fp, 18 kd, 14 mp För res. 1: 101 s, 18 v, 1 mp Avstod: 1 mp Frånvarande: 29 s, 17 m, 8 c, 6 fp, 6 kd, 4 v, 3 mp Punkt 8 (Samtyckeskrav) 1. utskottet 2. res. 8 (mp) Votering: 244 för utskottet 17 för res. 8 15 avstod 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 s, 80 m, 21 c, 22 fp, 18 kd, 3 v För res. 8: 1 s, 16 mp Avstod: 15 v Frånvarande: 29 s, 17 m, 8 c, 6 fp, 6 kd, 4 v, 3 mp () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 9 (Statistik) 1. utskottet 2. res. 9 (s, v, mp) Votering: 142 för utskottet 133 för res. 9 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 80 m, 21 c, 22 fp, 18 kd För res. 9: 100 s, 17 v, 16 mp Frånvarande: 29 s, 17 m, 8 c, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU14 Mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer Punkt 1 (Kommunernas arbete för att bekämpa våld mot kvinnor m.fl.) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 257 för utskottet 18 för res. 1 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 s, 80 m, 20 c, 22 fp, 18 kd, 16 mp För res. 1: 18 v Frånvarande: 29 s, 17 m, 9 c, 6 fp, 6 kd, 4 v, 3 mp Punkt 3 (Insatser riktade till våldsutövare) 1. utskottet 2. res. 3 (s) Votering: 157 för utskottet 101 för res. 3 18 avstod 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 21 c, 22 fp, 18 kd, 16 mp För res. 3: 101 s Avstod: 18 v Frånvarande: 29 s, 17 m, 8 c, 6 fp, 6 kd, 4 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU10 Vissa internationella adoptionsfrågor Kammaren biföll utskottets förslag. SoU7 Genomförande av EG-direktiv om medicinteknik m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. SoU16 Socialtjänstfrågor Punkt 1 (Vistelsebegreppet) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 141 för utskottet 135 för res. 1 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 21 c, 22 fp, 18 kd För res. 1: 101 s, 18 v, 16 mp Frånvarande: 29 s, 17 m, 8 c, 6 fp, 6 kd, 4 v, 3 mp Punkt 5 (Lokala resor) 1. utskottet 2. res. 4 (v) Votering: 257 för utskottet 18 för res. 4 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 s, 80 m, 21 c, 22 fp, 18 kd, 15 mp För res. 4: 18 v Frånvarande: 29 s, 17 m, 8 c, 6 fp, 6 kd, 4 v, 4 mp Punkt 7 (Den sociala barn- och ungdomsvården) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v) Votering: 141 för utskottet 119 för res. 5 16 avstod 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 21 c, 22 fp, 18 kd För res. 5: 101 s, 18 v Avstod: 16 mp Frånvarande: 29 s, 17 m, 8 c, 6 fp, 6 kd, 4 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 19 § (forts. från 16 §) Folkhälsopolitik (forts. SoU17) 111 (): Först vill jag säga att jag delar Per oro över utvecklingen på arbetsmarknaden. Det är oerhört bekymmersamt med den arbetslöshet som ökar och som fortfarande inte verkar ha stagnerat. kan vi inte skylla regeringen för en internationell finanskris med hög arbetslöshet och därmed dra slutsatsen att regeringen har ansvaret för alla konsekvenser, till exempel alkoholmissbruk eller skilsmässor. Det är ändå så att den nya regeringens politik faktiskt ledde till 200 000 nya arbeten . Jag tror inte att Per påstår att de satsningar som regeringen gjorde för att få till dessa 200 000 arbeten är skulden till den arbetslöshet som ser ut att växa. För att man ska förbättra möjligheterna till ett bättre liv handlar det om att få ett arbete. Men vi ska inte ha en arbetsmarknadspolitisk debatt , utan debatten ska handla om folkhälsopolitiken. Dagens debatt handlar alltså om folkhälsa. Det är ett motionsbetänkande med 94 yrkanden, 6 reservationer och 6 särskilda yttranden. Jag yrkar avslag på samtliga motioner och reservationer och bifall till förslaget i utskottets betänkande. Jag kan konstatera att engagemanget för folkhälsofrågorna är stort hos alla partier, vilket visar sig i mängden av yrkanden från oppositionen. har en mycket god folkhälsa, kanske den bästa i världen. tillsammans med , Kommuner och Landsting samt ett stort antal olika myndigheter och organisationer är grundpelaren i arbetet med att förbättra folkhälsan. är den samlande punkten med ansvar för nationell uppföljning och utvärdering och som nationellt . Det övergripande målet med folkhälsopolitiken är, som vi har hört tidigare, att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Ansvaret för den egna hälsan är dock alltid individens. De elva delmål som har antagit för att nå detta mål har diskuterats, och olika partier har velat lägga till ytterligare mål eller ändra. Men utskottet har tagit ställning i frågan om nya eller andra delmål och finner inte skäl att nu göra någon annan bedömning. De elva delmålen sträcker sig över ett väldigt brett område men kan aldrig vara mer än ett stöd och en hjälp för individen att kunna fatta egna kloka beslut som gagnar den egna hälsan. Skydd mot smittspridning är ett av delmålen. Avseende barns hälsa är vaccinationerna i tidig ålder en viktig trygghet för föräldrarna. Innehållet i barnvaccinationsprogrammet står under kontinuerlig prövning. Inför varje förändring måste en mängd överväganden göras. har fattat beslut om att vaccin mot livmoderhalscancer ska föras in i det allmänna vaccinationsprogrammet samt att även vaccination mot pneumokocker ska ingå. Jag måste väl erkänna att jag kan känna en viss oro när det gäller HPV-vaccinet. Oron handlar om att unga flickor inte får förledas att tro att de är skyddade mot mer än de två typer av 13 som kan orsaka cancer. De skyddas inte mot gonorré, och det duger inte att strunta i det screeningtest som man senare i livet blir erbjuden.