prot · GW09105 · 2009-04-23 00:00:00 — Det kan kanske vara en smula långsökt, men det är ändå ett ganska bra exempel. Man skulle kunna jämföra med ett företag som för ett tiotal år sedan befann sig i starkt blåsväder. Det var , som sålde bröstmjölksersättning. Man hade funnit att bröstmjölksersättningen kunde döda barnen. Vissa organisationer krävde då ganska högljutt att skulle bojkottas och att bröstmjölksersättning skulle förbjudas. Problemet var dock att det inte var bröstmjölksersättningen som dödade. Det var det smutsiga vatten som man blandade bröstmjölksersättningen med. visste man att bröstmjölksersättning var en produkt som kunde rädda livet på miljoner och åter miljoner barn som inte hade någon annan föda att tillgå. Så, fru talman, ska bröstmjölksersättning förbjudas för att den när den används fel kan skada och rent av döda små barn? räddar den många fler när den används rätt. Jag tror att alla med mig inser att uppgiften och utmaningen inte handlar om att förbjuda något utan att det handlar om att lära mottagarna att använda produkten på rätt sätt. Det kanske också är så vi ska se handeln med krigsmateriel. som vi är restriktiva med vem som kan få köpa krigsmaterielen investerar vi mycket tid och kraft för att förmå länder att använda vapnen rätt, att skydda liv och värna liv. Det gör vi i vårt internationella arbete med att sprida budskapet om demokratin och de mänskliga rättigheternas betydelse för en stabil utveckling. Vi är övertygade om att det är ett bra sätt att driva utvecklingen framåt. Med de orden, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. I detta anförande instämde och (båda m). 27 HANS () replik: sade att det här var en debatt om små ekonomiska ting. kallar små ekonomiska ting. Det visar kanske att jag och har lite olika bakgrund och lite olika erfarenheter av att handha pengar. Man kan ta ett konkret exempel. Bara kostnaden för radarsystemet Erieye som exporteras till motsvarar tolv gånger samlade årsbudget för vatten och sanitet. dör 118 000 pakistanier på grund av orent vatten och diarréer. Säg till deras nära och kära att 12,7 miljarder är små ekonomiska ting! Det var mer en kommentar. Jag har också två konkreta frågor till . Min första fråga är: Var är det ansvariga statsrådet ? Inte som det här utskottet har diskuterat vapenexport har deltagit i debatten. När kommer vi att få se i debatten så att vi i oppositionen har en möjlighet att ställa våra frågor till henne? Min andra fråga berör lagstiftningen runt vapenexporten, det regelverk som kallar stramt. Jag tror att det är uppenbart för de allra flesta när de läser regeringens skrivelse att det tolkas på ett sätt som är allt annat än stramt. Det här är tredje gången efter valet som utskottet diskuterar frågan om en ny lagstiftning för svensk vapenexport. Varje gång får vi samma svar från majoriteten, att frågan om en ny lagstiftning behandlas i ansvarigt departement. Frågan till är: När får vi ett förslag till ny krigsmateriellagstiftning på bord? 28 () replik: Jag kan inledningsvis konstatera att lyssnar på mig som den onde läser . Han uppfattar tydligen bara varannan mening eller vartannat ord. Jag påpekade mycket nogsamt att 12 miljarder var mycket pengar för mig. Det är förmodligen väldigt mycket pengar för också. Men sett i förhållande till den svenska ekonomin var det inte särskilt mycket pengar, av den svenska exporten. Det kan inte vara ett stort belopp, eller hur? Var är statsrådet? I det parti jag företräder har vi en princip och en idé att var och en tar ansvar för sina egna handlingar. Det kanske man inte har i Vänstern. Jag vet inte. Jag vet inte var statsrådet befinner sig. Jag tycker att frågan skulle ställas till statsrådet och inte till mig. Vad händer med utredningen? Den är, såvitt jag vet, under behandling. Det är samma sak där. Det vore bättre att fråga ansvarigt statsråd och inte en riksdagsledamot om den saken. När det gäller det inlägg som gjorde tidigare tycker jag dock att det är värt att kommentera några saker. Vad är det för länder som står som mottagare av all denna krigsmaterielexport som här tog upp i sitt anförande? Jag tog med mig skrivelsen från regeringen och försökte leta reda på vad det är för länder som har köpt så mycket krigsmateriel för strid som har gjort gällande. Jag kunde inte hitta mycket av den varan. Ett och annat kan man alltid ifrågasätta men att det skulle vara fråga om några fullständigt anmärkningsvärda, oändligt stora belopp hade jag svårt att se. Det skulle vara bra om jag fick svar på den frågan. 29 HANS () replik: Vanligtvis är det så att den som begär replik också är den som ställer frågorna. Men jag ska vara vänlig nog och svara på fråga. Anledningen till att inte ser länderna i strid är att vi har lite olika syn på världen. och hennes parti anser inte att det pågår ett krig i , till skillnad, misstänker jag, från de allra flesta människor som bor i . Det gör det möjligt för parti och övriga partier i den borgerliga alliansen att säga ja till vapenexport till de länder som deltar med trupp på plats i . Det har också möjliggjort för den borgerliga regeringen att avvisa människor tillbaka till det som knappast kan beskrivas som något annat än krigets helvete. När det gäller de länder som deltog i ockupationen av exporterade vapen till tolv av staterna. Jag går tillbaka till mina frågor. Det var ingen slump att jag ställde just de frågorna, för de hänger ihop. Var är statsrådet? Jag hade kunnat ställa frågan till om hon hade varit här. Det här är min möjlighet som företrädare för oppositionen att få svar från regeringen om när statsrådet kommer att delta i debatten. När inte statsrådet är här förväntar jag mig att kunna få svar från företrädare för den borgerliga alliansen. visar det sig återigen i ännu en debatt att statsrådet inte kommer, och företrädare för den borgerliga alliansen kan inte svara på frågorna. Vad ska vi egentligen ha de här debatterna till om man inte kan få vettigare svar än så här? 30 () replik: Det var inte så mycket till frågor . Det innebär att jag inte har så mycket att svara på. Men jag kanske kan ge en enda liten kommentar av lite mer allmän karaktär. har en tendens att blanda samman mig som riksdagsledamot och kanske också de övriga riksdagsledamöterna i allianspartierna med regeringen. Kruxet är att det inte är riktigt samma sak. Det tror jag att vet. är en institution. Den ska åtminstone enligt grundlagen det kanske inte alltid är så i praktiken vara tydligt åtskild från regeringen. Det innebär förstås att jag skulle ta ut svängarna på tok för mycket om jag börjar svara för en annan institutions uppfattning. Jag kan svara för hur vi i allianspartierna i ser på frågan, men jag vill inte göra mig till tolk för den institution som jag tillsammans med och alla andra här egentligen är satt att kontrollera. 31 (): Det här är ett betänkande och en proposition som tar sin utgångspunkt i politik för global utveckling. Det är alldeles uppenbart att även vapenexporten handlar om att kunna ha en samlad syn på politik för global utveckling. Självklart är siktet att utrota fattigdomen och nå fred och säkerhet för alla, men vi är inte där. Det är därför som det här betänkandet är viktigt. Utifrån utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska skäl har vi motiverat en viss vapenexport. Vi har gått från en oberoende försvarsindustri, från tidevarv till en samverkan med likasinnade länder såväl inom som utanför EU. Det har som syfte, herr talman, att främja säkerhet och att man ska klara att hantera kriser. och EU måste aktivt arbeta i internationella samfund för att förhindra spridning av såväl massförstörelsevapen som konventionella vapen och även av så kallade små lätta vapen som är väl så allvarliga när det gäller konsekvenser för enskilda människor. Det framgår av detta betänkande. Det är viktigt, herr talman, att alla stater inrättar en effektiv nationell kontroll av export, av transittrafik, av omlastning och vidare export. Det handlar om att få en slutanvändarkontroll värd namnet. har en exportkontroll, om än gammal i lagstiftningshänseende. Jag kan bara säga att även jag hoppas att vi ska kunna få ett förslag till en ny lag till när frågan är färdigberedd. Det är naturligtvis viktigt med en vapenexportkontroll som gör att vi kan få en transparens i hanteringen och som gör att vi kan granska och få en öppenhet även kring detta inom de ramar som lagen anger. Det är viktigt att en förnyad lagstiftning innehåller regler för import likaväl som för export. Det är viktigt att den fångar upp det arbete som måste bedrivas och som bedrivs mot korruption en avart som förgiftar också detta område i världen. Självklart ska man också ta fasta på politik för global utveckling, mänskliga rättigheter och fattigdomsperspektivet. Med tanke ska jag fatta mig kort och bara konstatera att vi har en bred enighet i utskottet, så när som på två partier. Det finns, som nämnde, 24 reservationer, och jag tror att v och mp står bakom dem alla. I övrigt är det ett enigt utskott. Jag kan bara säga att det här ser ut att kunna vara ett spännande område för en arbetsgrupp inom oppositionen för att se vad slutsatserna ska bli. Då kanske vi får möjlighet att diskutera detta utifrån en mer likvärdig utgångspunkt än den utgångspunkt som vissa hävdar, nämligen att avveckla både försvaret och alla vapen. (forts. 9 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 32 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag ber att få hälsa statsråden välkomna. 33 (): Det är ett svårt ekonomiskt läge för kommuner och landsting. Det är alla väl medvetna om. Kommuner och Landsting, SKL, säger att det krävs 8 miljarder för att klara de grundläggande åtagandena. 20 000 jobb hotas i välfärdssektorn. I infrastrukturpropositionen aviserade regeringen att ungefär 30 miljarder ska tas från kommun- och landstingssektorn för medfinansiering till statlig infrastruktur. Jag vill därför fråga statsrådet om det är att värna välfärdens kärna, för att citera , att vältra över infrastrukturkostnader på 30 miljarder på kommun- och landstingssektorn. 34 Statsrådet (): Det pågår ett arbete för att reda ut vilka prioriteringar som ska göras , , där de olika trafikverken och regionerna tillsammans med kommunerna ska samverka, allt i syfte att göra rätt prioriteringar så att vi knyter ihop landet med alla de olika transportslag vi har. Att vara medfinansiär är ju inget nytt för kommuner, speciellt inte för de största kommunerna. Framför allt i har man god erfarenhet och har tillämpat detta . Det är snarare så att jag med den erfarenheten och det goda utfallet är fortsatt positiv till att nu skapa möjligheter för ytterligare medfinansiering runt om i landet. Naturligtvis är den lokala fullmäktigeförsamlingen helt självständig när det gäller de egna besluten. Det är de som fattar beslut om de ska vara med aktivt och finansiera infrastruktur. 35 (): Den ordning som håller på att introduceras, där man i princip kräver medfinansiering för att kommunen ska få finnas med på listan, är mycket olycklig, tycker jag. Jag vill fråga : Är det att värna välfärdens kärna att förvänta sig medfinansiering av i princip alla viktiga infrastrukturprojekt? Eller har regeringen möjligtvis tänkt sig en skatteväxling? Jag har inga som helst problem med att regioner, kommuner och landsting får vara med och ha ett inflytande över planeringen och prioriteringen. Kanske kan det minska önskelistan något. Men är det att värna välfärdens kärna att vältra över 30 miljarder av statliga investeringskostnader på kommuner och landsting som är hårt tyngda? Borde inte detta gå till skolan, till vården och till omsorgen i stället för till vägar och järnvägar? 36 Statsrådet (): fråga är intressant av den anledningen att kommunerna och framför allt Kommuner och Landsting har ett helt annat fokus på vikten av att vara aktiva i prioriteringar av infrastruktur. De ser att infrastrukturen är en viktig del i att skapa jobb och stimulera företagandet i deras kommuner eller deras regioner. Därav min ambition att mycket tydligt involvera kommunerna. I det sammanhanget finns det naturligtvis också rent logiska möjligheter för kommunerna att prioritera bort vägsträckningar som finns, till fördel för andra exploateringar som man vill göra till nytta för den egna kommunen nya bostäder, nya exploateringsområden. Det är mycket i de sammanhangen som kommunerna nu är aktiva som medfinansiärer, men allting bygger på självständiga beslut i kommunfullmäktige. Det är naturligtvis avgörande för mig. 37 (): Min fråga går till . När behandlade telekompaketet antog en stor majoritet det så kallade tillägg 138 om att människor som misstänks för att vara fildelare inte ska bli avstängda från Internet utan domstolsprövning. vill genomföra detta, och driver i EU att det tillägget inte ska komma med i telekompaketet när det beslutet fattas. Regeringen har jag förstått går på fransk linje trots att de ledamöter i som representerar regeringens partier arbetar mot detta förslag. De tillskriver sig stor ära för att de driver igenom den sortens skrivningar i exempelvis industriutskottet. Mina frågor till ministern är: Vilka kontakter och påtryckningar har förekommit från för att få att gå på fransk linje? Varför driver en politik i regeringen och en annan i ? 38 Statsrådet (): Låt mig börja med detta telekompaket som har blivit väldigt intressant att diskutera. Jag uppskattar det verkligen, för det ger också möjlighet att undanröja missförstånd. I telekompaketet finns det ingenting som har med möjligheterna att stänga av en Internetanvändare att göra. Låt oss slå fast detta. har diskussionen nyanserats så att man också från de mest högljudda agitatorernas sida bekräftar att det inte finns någonting i telekompaketet som berör detta. Därav har och jag naturligtvis helt självständigt sagt att det här är ett onödigt tillägg. Det kanske till och med är så att det komplicerar den svenska juridiken och den svenska lagstiftningen om det här tillägget införs. Därav den svenska positionen, konkret när det gäller telekompaketet. 39 (): Såvitt jag förstår är telekompaketet skrivet för att delvis undanröja hinder i tidigare lagstiftning mot att göra det som vill göra. Med tanke på de absurda regler som redan har skapats, såsom Ipred, för att jaga fildelare är åtminstone jag som miljöpartist lite rädd för att det blir en smittoeffekt om genomför ett förslag om att avstänga fildelare utan domstolsprövning. Jag tror att det gäller att mota i grind här. Det hoppas jag att regeringen är beredd att göra. Jag undrar: Är regeringen, om man ser juridiska problem med tillägg 138, beredd att på ett konstruktivt sätt försöka få igenom andemeningen i tillägg 138 i telekompaketet och lösa de tekniska problemen? 40 Statsrådet (): Jag vill bara bekräfta för att jag ställer på andemeningen i tillägget, men jag tycker inte att man ska blanda in det tillägget i ett telekompaket som i grunden handlar om infrastrukturen, om att förbättra konkurrensmöjligheterna inom IT- och telekomsektorn. Allt detta till gagn för den enskilda konsumentens väl och ve faktiskt. Inte desto mindre kommer jag och den att vara aktiva, vilket vi har varit , och konstruktiva, allt i syfte att vi faktiskt ska komma överens om ett telekompaket under det tjeckiska ordförandeskapet. Jag tror att det blir den bästa lagstiftningen om vi kommer överens i en förhandling . 41 FINN (): Jag har en fråga till socialförsäkringsminister . Ett genomgående problem för socialdemokratiska regeringar när det gällt att skapa en långsiktigt hållbar och solidariskt finansierad svensk sjukvård har varit bristen på insikt om kopplingen mellan kostnaderna för sjukdomsbekämpning och kostnaderna för sjukdom i sig. För det senare ansvarar i mångt och mycket ministern, för det förra framför allt sjukvårdshuvudmännen själva genom landstingen, det vill säga landstingsskatten, skatteuppbörden. Risken finns då att landstingen inte ser till merkostnaderna för samhället av bristfälligt utförd sjukvård, det vill säga ministerns ansvarsområde, vilket innebär stora utgifter i socialförsäkringssystemet för att ersätta sjuka som inte behandlas eller rehabiliteras på ett optimalt sätt. I rådande finanskris minskar möjligheterna för större reformer på välfärdsområdet, som vi skärper den finansiella biten av våra ansvarsområden. Hur ser ministern på vad alliansregeringen har åstadkommit? Räcker det för att närma hälso- och sjukvårdens ansvar och utgifter till hennes ansvar för kostnaderna för socialförsäkringarna? 42 Statsrådet (): Den fråga som Finn berör handlar mycket om sambandet mellan en väl fungerande sjukvård, som vi alla är beroende av, och konsekvensen om den inte fungerar för sjukförsäkringen. Därför har regeringen avsatt till sjukvårdsmiljarden för att stimulera landstingen att jobba aktivt med en sjukskrivningsprocess där människor får hjälp och rehabilitering. har sjukvården fått en kömiljard för att se till att vi får en väl fungerande sjukvård och en hög tillgänglighet. finns det en utredning som har tittat på en lagstiftning av vårdgarantin. är det min kollega fråga. Från min sida har vi bett utredningen att titta på hur rätten till en rehabiliteringsgaranti ska säkerställas. 43 FINN (): Tack, socialförsäkringsministern, för svaret! Det är glädjande med kömiljard, sjukvårdsmiljard och rehabiliteringsgaranti. Inom ett rådande finansiellt system där vi i krisen inte har så stort reformutrymme för välfärden måste jag ställa en följdfråga. Jag uppfattar att systemen av miljarder som är prestationsrelaterade till landstingen trots allt redan har visat effekt. Bland annat minskar ohälsotalet dramatiskt, som man kan uppleva att tillgängligheten till vården har blivit bättre. Finns det inte inom ramen för ett givet budgetutrymme möjlighet att fundera över en ökad satsning på prestationsinriktade ersättningar till landstingen framför att ha generella bidrag, så att säga få mer gris och mindre skrik ute i landstingen? 44 Statsrådet (): Jag kan svara Finn kort: När det gäller satsningen på sjukvårdsmiljarden, som regeringen har gjort under , har jag blivit uppvaktad av såväl Kommuner och Landsting som läkarförbund, med flera. De säger att sjukvårdsmiljarden verkligen har gjort nytta. Men man är också beredd att titta på sjukvårdsmiljardens framtida utformning och om det möjligtvis i den ska finnas någon form av prestationsersättning. Det har man fört fram från de grupper som har uppvaktat oss i fråga om att behålla sjukvårdsmiljarden. Där får vi diskutera och se var vi hamnar. 45 (): Jag har en fråga till IT-minister . Under trafikutskottets sammanträde fick vi ledamöter information om att EU kommer att satsa pengar på bättre tillgång till informations- och kommunikationsteknik på landsbygden, med särskild tyngd på snabba Internettjänster. Det är intressant med tanke på att det var som trafikutskottet debatterade IT-politiska frågor i kammaren. Vid det tillfället lyfte jag upp vikten av att hela landet får tillgång till snabb Internetuppkoppling, det vill säga att det satsas resurser på bredband. Jag fick inget större gehör från regeringsföreträdarna. Därför anser jag att EU:s initiativ är extra välkommet. På vilket sätt kommer regeringen att verka för att uppnår de mål som kommissionen har satt upp angående bredband? Hur högt prioriterad är frågan av regeringen? 46 Statsrådet (): IT-infrastruktur är den andra delen som är oerhört viktig för att vi ska få bra förutsättningar i alla delar av landet. Därför är det ett ständigt pågående arbete att bygga ut bra och snabb infrastruktur i . Det är det arbetet som också är prioriterat i regeringen. Vi har två utredningar som underlag och som vi arbetar med i syfte att veta hur vi ska gå vidare för att skapa hög kapacitet. Det som ligger i recovery plan från EU:s sida är en del av det arbete som vi utför i regeringen utifrån det kommande beslutet om hur vi ska hantera och medfinansiera de initiativ som EU har tagit i sammanhanget. 47 (): Tack, ministern, för svaret! EU satsar för att ska få bättre tillgång till IKT på landsbygden, förutsatt en 25-procentig medfinansiering av . Sammanlagt handlar det om . I regeringens senaste budget fanns inga pengar avsatta för en fortsatt bredbandsutbyggnad, annat än för kanalisation. Frågan är om regeringen är mogen att ompröva beslutet och med EU:s tillskott av pengar verkligen göra allt för att ska gå i täten bland EU:s länder och erbjuda bredband åt alla. Avser ministern att arbeta för att så sker? 48 Statsrådet (): Det är viktigt att förtydliga för alla att ligger i täten av EU-länderna i fråga om bra kapacitet till stora delar av landet, men det förtar inte vikten av att vi når ändå längre ut och har bra kapacitet på bredband. Det är avgörande för företag och hushåll. När det gäller det arbete som pågår gäller det svar jag gav. Med anledning av initiativet från EU pågår ett arbete i syfte att se hur vi kan hantera de tillgångar som finns i den recovery plan som hanteras i EU. Det handlar om att finna en medfinansiering för detta. 49 (): Min fråga är till socialförsäkringsminister . Utanförskapet mätt som helårsersättningar från ohälso- och arbetslöshetsrelaterade system minskade men ökar nu igen kraftigt. Sätten att bromsa en sådan negativ utveckling är i huvudsak två. Det ena är att skapa nya jobb för de många i utanförskap som både kan arbeta och vill arbeta, och det andra är att skapa en effektiv och heltäckande rehabgaranti och rehabkedja. har därför tagit initiativ till en akademi för rehabilitering och företagshälsovård och för nya aktiviteter för jobbskapande. Socialförsäkringsministern har genomfört en berömvärd effektivisering av och resursökning till rehabprocessen. Jag har följande frågor till henne. För det första: Den medicinska och den arbetslivsinriktade rehabiliteringen har skilda huvudmän. Hur främjar ministern att åtgärderna ändå bildar en kedja? För det andra: Rehabgarantin begränsas till två huvudområden, nämligen lättare psykisk ohälsa samt skelettproblem och muskulära tillstånd. Vad avser ministern att göra för dem med svårare ohälsotillstånd? 50 Statsrådet (): Det är många och viktiga frågor som tar upp här. Jag vet också att är engagerad, inte minst i den akademi som här nämndes. Jag har haft möjlighet att träffa representanter för akademin. Där finns mycket god kompetens som kommer att ge många nya diskussionspunkter till regeringen i frågan. För mig handlar rehabilitering inte bara om terapi av olika slag. Det handlar om vägar tillbaka till ett arbete och till ett friskare liv. Jag var på en vårdcentral i där man tillsammans med patienten diskuterade en arbetsplatsförlagd sjukskrivning. Personen i fråga som var sjukskriven skulle, om det gavs tillfälle och utifrån personens möjligheter, ändå vara på arbetsplatsen. Rehabiliteringsgaranti är viktig. Vi ska fortsätta att säkerställa rätten till rehabilitering. Vi har börjat, och vi tänker fortsätta. Satsningen på 1,6 miljarder gör nytta. Det säger landstingen också. Men en rehabiliteringskedja måste också finnas till för att få en helhet. 51 (): Tack för svaret! Det är uppmuntrande, och jag hoppas att vi kommer att kunna genomföra det ministern beskriver. Jag har dock en följdfråga. Hur tänker ministern främja en utbildning av berörd landstingspersonal för att öka kompetensen för en bättre och mer evidensbaserad rehabilitering? Att vilja göra väl betyder inte att man gör det, och många som arbetar med frågorna saknar den tillräckliga kompetensen. 52 Statsrådet (): Det är viktigt med kompetens. Om vi erbjuder en rehabiliteringsgaranti ska personer också möta personal med god kompetens. När det gäller rehabiliteringsgarantin fick landstingen pengar för att administrera och bygga upp denna garanti och för att starta utbildning. får landstingen betalt i efterhand för utförd prestation, så att vi verkligen kan följa upp vad var och en har fått. I den pengen finns också pengar avsatta för utbildning.