prot · GX0947 · 2009-12-10 00:00:00 — Det är inte att säga nej till paketet för att man inte är nöjd, utan det är ett viktigt steg i det framtida ledarskapet ute på våra skolor. Ledarskapet, fru ålderspresident, är viktigt på arbetsplatserna, liksom i alla andra organisationer, så också i skolan. All forskning visar att ett gott ledarskap i skolan är avgörande för elevernas kunskapsutveckling. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 12 § Allmän miljö- och naturvård Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2009/10:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (prop. 2009/10:1 delvis). 191 (): Det har gått fick en borgerlig regering. har klimatet haft storheter som , FN:s klimatpanel, IPCC och på sin sida. Efter mycket utredande presenterade Klimatberedningen sitt förslag till minskade koldioxidutsläpp i . Regeringspartierna föreslog minskade utsläpp i , medan vi inom oppositionen föreslog . Endast fyra av omkring hundra remissinstanser tyckte att Klimatberedningens förslag var för ambitiöst, däribland gruvindustrin, och . Från det att Klimatberedningen lade fram sitt förslag dröjde det innan regeringen lyckades presentera en proposition om klimatpolitiken. Det visade sig att regeringen i den bröt mot sin egen utfästelse. I stället för att samla breda intressen bakom en ambitiös klimatpolitik valde regeringen att lyssna på de få remissinstanser som ville minska miljöambitioner. Genom att införa en ny beräkningsgrund försökte regeringen få det att se ut som om man höjde ambitionerna, men i stället minskade man dem för . Detta gjorde man i ett läge när varningarna om klimathotet vuxit sig allt starkare. Hur kunde det gå så fel? Kanske är det inte så konstigt. När vi socialdemokrater med stöd av , och styrde landet röstade något eller några av de nuvarande allianspartierna mot varje skarpt klimatförslag. När vi socialdemokrater bedrev världens ambitiösaste klimatpolitik stod toppnamn i EU, , i talarstol och ifrågasatte allvaret i klimathotet och . När vi socialdemokrater hade minskat utsläppen med stod i och sade att miljön inte var någon prioriterad fråga för . När vi socialdemokrater kämpade till oss miljö- och klimatkommissionärsposten, som innehades av , sade att polisfrågorna var viktigare och tyngre. är den tyngsta kommissionär någonsin har haft. När vi gick till val på att befria från oljeberoendet gick till val på att sänka bensinpriset. När hela Folkrörelsesverige i talar om behovet av att skärpa klimatåtgärderna, att måste ta sitt ansvar, ja, då bokar och och låter flyga in två av världens mest framträdande klimatförnekare för att de ska förklara för riksdagsledamöterna att det inte finns något klimatproblem. Med det regeringsunderlaget är det kanske inte så konstigt att man inte klarar av att samla kring en ambitiös klimatpolitik. Uppgiften att samla är faktiskt inte så svår som den kan tyckas. Det finns ett alternativ till regeringens låga ambitioner, självgodhet och siffertricksande. Förutom regeringspartierna, gruvindustrin och den svenska petroleumindustrin är nämligen samlat. De övriga partierna i , liksom , många svenska kommuner, Röda Korset, alla miljöorganisationer, forskarsamhället och , är alla överens om att det krävs högre ambitioner. Hela Folkrörelsesverige och alla miljöorganisationer är överens med samtliga oppositionspartier om att ska minska de svenska utsläppen . Hela Folkrörelsesverige och alla miljöorganisationer är överens med samtliga oppositionspartier om att det krävs fler åtgärder än de som regeringen föreslår för att komma till rätta med tredje världens klimatproblem. Hela Folkrörelsesverige och alla miljöorganisationer är överens med samtliga oppositionspartier om att det krävs mer för att samla och leda världen mot ett nytt klimatavtal. Vi på den rödgröna sidan har föreslagit en ambitiösare klimatpolitik. Vi föreslår en klimatpolitik som innebär att utsläppen ska minska nästan en och en halv gång mer än vad regeringen föreslår. Det är nog så allvarligt att regeringens klimatambitioner är låga. Lika låga är tyvärr regeringens jobbambitioner. Vi visar i vårt alternativ att det går att kombinera klimat- och jobbåtgärder, något som regeringen har misslyckats med. Just nu pågår klimatförhandlingarna i . Jag och hela oppositionen hoppas naturligtvis att de blir framgångsrika. Men vi ser med viss bedrövelse på den håglöshet och den initiativlöshet som präglat det svenska ordförandeskapet. gav statsminister upp ambitionen om det bindande avtalet, kärnan i det som var uppgiften, nämligen att få fram en ersättning, en fortsättning på . Tänk om , nytillträdd svensk förbundskapten i fotboll, innan världsmästerskapet skulle spelas hade gått in i omklädningsrummet med samma inställning. Fotbollslandslaget sitter uppradat, i spänd förväntan. Förbundskaptenen kommer in och säger: Det här går aldrig. Vinna kan vi aldrig klara. Oavgjort kan bli svårt. Kanske får vi nöja oss med en liten förlust. Tänk om han sedan upprepat det gång på gång på vägen mot . Vem tror att det hade varit en god strategi för att få fotbollslandslaget att vinna matcher? Det är inte ledarskap. Alliansen har en kortsiktig politisk taktik där målet är att se framgångsrik ut på hemmaplan. Det valet är viktigare än att verkligen lyckas i . Den beskrivningen är något som inte präglar oppositionen. Detsamma gäller u-landsföreträdare, miljörörelsen, och andra inom EU-kretsen. Det av framförhandlade klimatfinansieringspaketet blev en besvikelse. EU:s klimatfinansieringspaket utgör endast en fjärdedel av det som FN anser vara nödvändigt. Dessutom var hela den viktiga kortsiktiga delen frivillig. Det var på det sättet man fick EU:s skeptiker med sig. går från att vara klimatledare, med ledartröja, till att vara fossile of the day, dagens fossil, vilket miljörörelsen utnämnt till. EU:s och initiativlöshet har satt oss på läktaren när , Hu och inte ens förankrar viktiga beslut, såsom de som fattades i samband med Apecmötet, hos det svenska ordförandeskapet. från klimatkonferensens ordförandeland , tidigare överdirektör vid den danska Miljøstyrelsen och ordförande i miljöutskott, uttrycker sig så här: Vi har ingen ledarhund på klimatområdet i längre. borde ha dragit det lasset och pressat på, men håller det på att falla samman för frånsäger sig sitt ledarskap. Här hemma är bilden en annan. Regeringen spricker av självförtroende och självförhärligande, men utanför väggar är bilden som sagt en annan. Jag hoppas verkligen att dessa missgrepp inte får stå i vägen för en framgång i . Jag hoppas verkligen att regeringen kan lära sig av sina misstag. Och jag hoppas verkligen att kan bli den framgång världen så väl behöver. Regeringen har missat chansen att använda jobbkrisen för att lösa klimatkrisen. Regeringen har missat chansen att samla . Regeringen har missat chansen att framgångsrikt leda . Om vi jämför regeringens politik men den vi föreslår kan vi konstatera att oppositionen föreslår skarpare åtgärder, har högre ambitioner och skapar fler jobb. Jobben behöver en ny regering, klimatet behöver en ny regering och, fru ålderspresident, behöver en ny regering. 192 (): De viktigaste förhandlingarna om vår framtid och våra globala gemensamma klimatåtaganden pågår som bäst i . Där ställs nord mot syd och rika mot fattiga. Det är samma orättvisa här som där. spelar under ordförandeskapet en stor roll, eller borde i alla fall spela en stor roll. Det är med besvikelse vi kan konstatera att inte tycks ta klimathotet på tillräckligt allvar. I sänks koldioxidskatten med . Internationellt driver att utvecklingsländerna själva ska betala en stor del av de kostnader som vi i den industrialiserade världen har orsakat. Detta är att smita från sitt ansvar och att skjuta över klimatbördan på dem som redan nu drabbas hårt av våra utsläpp. Biståndspengar tas till internationellt klimatbistånd som borde kallas för klimatskadestånd. Det är mot den bakgrunden vi debatterar allmän miljö- och naturvård i kammaren. Vi fick höra av statsminister i går att det ska bli en snabbstart med klimatfinansiering i de fattiga länderna. 8 miljarder basunerades det ut att skulle betala. Det var ett inspel till resten av EU-länderna. Men dessa 8 miljarder är egentligen inte 8 nya miljarder. Det är 4 nya miljarder, för det finns 4 redan tidigare intecknade miljarder som man tar ur biståndspengarna. Till dem lägger man ytterligare 4 miljarder. Detta ska slås ut . Men dessa pengar tas också i huvudsak från biståndet. Det gäller pengar från och upp till enprocentsmålet. Varifrån kommer resten att tas? Är det clean development mechanism, CDM, som man ska räkna hem? Man vidtar enkla åtgärder i utvecklingsländer som man räknar bort från våra egna åtaganden här hemma. Jag skulle vilja veta det, om det redan är uträknat. Det är tråkigt att är ett föregångsland vad gäller klimatminskningar på hemmaplan. G77-gruppen, som består av fattiga länder, kräver att utvecklade länder åtar sig att minska sina utsläpp på hemmaplan . Den borgerliga regeringen tycker att det räcker , men det gör det inte. Regeringens mål kommer inte att leda till den klimatomställning som behöver för miljöns och jobbens skull. Nästan hälften av de som ska sparas har dessutom tidigare regeringar beslutat om. Det har redan genomförts. har beslutats av EU, och sex och en halv miljon gäller sådant man ska göra i andra länder och räkna av här hemma. Vårt förslag från den rödgröna oppositionen är att minska dem mer, . Vi vill göra precis lika mycket. Vi satsar lika mycket som regeringen gör i andra länder, men vi vill inte räkna av det så att vi ska slippa göra någonting hemma. Och vi vill inte göra det i vi vill göra det i de fattiga länderna. Det skiljer ganska många ton koldioxid mellan våra förslag. I föreslår vi också att bör använda av vår bnp till klimatåtgärder. Det är en ambitionshöjning som klimatet kräver. Vi har hört tidigare att och andra rörelser stöder oss i vår ökade ambitionsnivå. Det visar sig att också svenska folket stöder oss. av svenska folket vill vara med och betala för klimatåtgärder i andra länder. Regeringen har alltså gott stöd för att kunna ha lite högre ambitioner på klimat- och miljöområdet. Regeringen, som säger sig ha världens mest ambitiösa klimatpolitik, har avvecklat klimatinvesteringsprogrammet Klimp. Det har vi talat om . är det lika obegripligt hur man kan göra det, för programmet minskade utsläppen med över . Det är alltså inget försumbart. Det är lika mycket utsläpp som ungefär 180 000 av oss orsakar . Det är obegripligt att man lägger ned det. Det var ett projekt som var tänkt att avslutas ; det är lika bra att jag säger det, för jag får ändå höra det sedan. Men en klok regering skulle se till att det fortsatte att leva. Vi i den rödgröna oppositionen kommer att se till att återinföra det. Vi har också ett gemensamt förslag om . Vi har en finanskris, en jobbkris och en klimatkris. är ett klimatlyft som är bra, både för klimatet och för att fixa jobben. Men regeringen säger nej. Det går inte. Visserligen kommer de tillfälliga miljösatsningarna att stimulera ekonomin och jobben, men man anser inte att det går att förena med principen att förorenaren betalar. Men så måste det inte vara. Både klimatet och jobben kräver ett sådant här klimatlyft. Det kan mycket väl gå att förena, som sagt. I övrigt är det en princip som jag och i och för sig tycker är bra. Vi skulle gärna vilja höra den borgerliga regeringen tala om principen att förorenaren ska betala när det gäller till exempel hushållsnära tjänster. Vi tycker absolut att det är bäst att den rike förorenaren betalar och inte lägger över det så att de fattiga ska betala det över skattsedeln. Regeringen brukar anföra att biologisk mångfald är en av hörnstenarna i regeringens miljöpolitik. Det är det inte många som skulle skriva under på. Det måste i så fall vara en mycket liten sten som står bortglömd i ett hörn. Anslaget till biologisk mångfald minskar stadigt med . Regeringen tar bort anslag som skulle gå till kalkning av sjöar, naturvård, viltvård, vattenförvaltning och skydd av värdefull natur. Det tycker vi inte är rimligt. Men de politiska prioriteringarna går väl i och för sig ganska bra ihop med tidigare uttalande om att den svenska miljöpolitiken alltför länge har handlat om hur vi ska skydda skogar och rädda skalbaggar. Ja, tycker faktiskt att vi ska skydda skogar. Vi ska också rädda skalbaggar och andra kryp, stora som små. En annan sak som jag bara vill nämna är något som vi har diskuterat tidigare och som vi i den rödgröna oppositionen gärna skulle ändra på. vill jag bo och det är inte bara som vill det. Det är många svenskar som vill bo nära havet. Dess värre har regeringen gjort det möjligt för väldigt många att bo nära havet i och med de ändrade strandskyddsreglerna. Det tycker jag är beklagligt. Till slut vill jag bara säga att Socialdemokraterna, har visat att vi har kunnat samarbeta om en bra miljöpolitik med betydligt högre ambitioner än vad den här regeringen kan prestera. Jag yrkar bifall till reservationerna 7 och 8. 193 (): Vi debatterar miljö och jordbruksutskottets betänkande nr 1 om allmän miljö- och naturvård. Man skulle kunna börja med att säga som : Åh, vad världen är vacker låt den vara! Men det kan vi inte riktigt. Jag tänkte ta upp lite grann om den politik som vi tycker är viktig att lyfta fram i samband med det här betänkandet och de satsningar vi vill göra och naturligtvis lämna en del kritik. föreslår en rejäl satsning på klimatområdet. Vi föreslår ett anslag för klimatsatsningar i utvecklingsländer som i enlighet med FN:s klimatkommission ligger utanför det ordinarie biståndet. Vi vill också göra en särskild satsning på klimatanpassning av fordonsindustrin. Vi vill se en utökning och en förlängning av stödet till klimatåtgärder i kommuner och energieffektivisering av bostäder och biogasproduktion. gör vi en omfattande och bred satsning på att nå miljömålen i linje med förslag, med tonvikt på hav och att minska förlusten av biologisk mångfald och säkra framtida ekosystem. Vi vill minska spridning av miljögifter och vidta åtgärder för våra hav. Vi har under hela vår existens satt klimatfrågan högt på den politiska dagordningen. Vi vet att vår ekonomi, vår välfärd och hela vårt samhällssystem är beroende av ett stabilt klimat. Vi anser att politisk trovärdighet kräver en aktiv och ambitiös klimatpolitik. Klimatförändringarna är symtom på vårt överutnyttjande av resurser. När den insikten har satt sig hos människor kommer ofta en ny kreativitet. Det är den kreativiteten vi politiker ska alliera oss med och se till att utveckla genom forskning och teknikutveckling baserad på de ekonomiska system vi är beroende av och vad som är gränserna för vår existens. Det är de ramarna och gränserna som är de viktigaste och inte de gränser som gör det omöjligt för människor att flytta på sig när väl klimatet förändras. Genom både och Kyotoprotokollet, som vi fortfarande har, har och andra rika länder förbundit sig att finansiera utsläppsminskningar och anpassning till klimatförändringarna i syd. I dessa överenskommelser står det uttryckligt att finansieringen ska ske utöver biståndsramen på av bni. Det har klargjorts i tidigare jordbruksutskott. Inte desto mindre föreslår regeringen i årets budgetförslag för det område vi debatterar 1,3 miljarder för investeringar i utsläppsminskningar och anpassningar i syd. Vi anser att det innebär en urholkning av biståndet och enprocentsmålet. För oss är det en självklarhet att allt bistånd ska vara klimatsäkrat. Det är viktigt att dess främsta syfte är att bekämpa fattigdom. Att använda biståndspengar till finansiering av klimatanpassning motverkar inte bara fattigdomsbekämpning i syd. Det strider även mot åtaganden i de internationella avtal som vi har undertecknat och som regeringen säger sig respektera. pågår en förhandling om en förhoppningsvis global överenskommelse för att minska människans klimatpåverkan och anpassa samhället för den klimatförändring som är ofrånkomlig. Det nya avtalet ska i så fall träda i kraft när Kyotoprotokollets första period har löpt ut. I förhandlingen utgör utsläppsminskningar och anpassningar till klimatförändringar i syd en viktig del. Det är uppenbart att det finansiella behovet är mycket stort. har därför i betänkandet föreslagit ett inrättande av ett anslag utanför biståndsramen under utgiftsområdet, och det är ganska rejält. För föreslår vi att det anslås , som är ett ordentligt tag. I förslaget till höstbudget som vi har lagt fram tillsammans med Socialdemokraterna och Vänstern har vi visat att vi vill ha en omställning av fordonsparken ur ett klimatperspektiv. Vi har föreslagit en klimatanpassning av fordonsindustrin. Vi vill ha en tydlig miljöbilsdefinition. Vi har också talat om beskattning av fordon. Vår uppfattning är att fordon med låga utsläpp ska gynnas, och bilar med höga utsläpp ska betala mer till exempel genom en koldioxidrelatering av förmånsbeskattning och fordonsbeskattning. Vi har också talat om allmän skrotningspremie och efterhandskonvertering. De stora satsningarna för oss på det här området handlar om det som är allra viktigast, nämligen en klimatomställning i utvecklingsländerna. Det gäller också inom landet. Vi talar därför om att fortsätta arbetet med hållbara städer och också kalla det för Klimp. Där gör regeringen tvärtom och tar bort pengarna. Vi vill också ha en rejäl satsning på det som regeringen inte har lyckats ta tag i över huvud taget. Det är miljömålen och miljömålsarbetet. Här har man visat brist på förmåga att ta tag i miljöfrågorna på riktigt. Man har skickat iväg allting till en ny utredning, och inte förrän i vår kommer den utlovade miljömålspropositionen. Vi har hört om den propositionen. har efterfrågat den . Vi har förstått att det inte har varit någon hög prioritet över huvud taget. Vi satsar på miljömålen. När vi har satt oss att jobba med dessa frågor har vi insett att ingen har försökt göra en bedömning av vad det skulle kunna kosta på de olika utgiftsområdena. Regeringen har inte gjort det, men vi har gjort det i . Vi har därför föreslagit rätt mycket pengar på olika poster som har med miljömålsarbetet att göra. Eftersom är den centrala myndigheten i arbetet med miljömålen har vi också föreslagit att man ska höja det anslaget. Vi hade ett årligt miljömålseminarium i . Man kan läsa precis vartenda ord som sades där i vårt betänkande som vi debatterar här . Det är ganska intressant. Vi fick återigen höra om det viktiga arbetet. Alla verkar instämma i att det ändå är väldigt viktigt. Men vi ser inte att det kommit någon proposition, vilket har stannat upp arbetet en hel del. konstaterade 2003 att vi vet vad som behövs för att förbättra havsmiljön. Problemet är den politiska viljan. Ett klart bakslag för havsmiljö var regeringens förslag att skatten på kväve och kadmium i handelsgödsel skulle avskaffas . Intäkterna från skatten har återförts till näringen i form av ersättning för åtgärder för att minska jordbrukets miljöbelastning och för forskning om hållbart jordbruk. De intäkter som uteblir är av samma storleksordning som regeringens samlade havsmiljösatsning. Vi från oppositionen har varit emot att man slopat skatten på handelsgödsel. Enligt regeringen egna beräkningar minskar skatten kväveläckaget från jordbruksmarken med ca kväve . Det är jämförbart med vad som uppnåtts med kostsamma åtgärder som ersättning till lantbrukare för fånggrödor. Handelsgödselsanvändningen är dessutom en klimatfråga. Jag kommer att återkomma till den också under debatten om nästa betänkande. Jag vill också säga något om skogen. En inventering av främsta experter slog fast att skyddet av befintliga skogar med särskilt höga naturvärden inte räcker för att hejda förlusten av den biologiska mångfalden i våra skogar. har regeringen föreslagit en nedskärning av anslaget. Miljöministern har tidigare hävdat att man skulle hitta billigare sätt att skydda skog. Det har man inte lyckats med. Man har också försökt att dölja den ambitionsnivå som man har haft genom vad jag skulle vilja kalla för ett illusionsnummer. fattade beslut om att ytterligare skyddsvärd skogsmark skulle undantas från produktionen . Av detta förväntades skogsägarna avsätta frivilligt, varför staten skulle behöva avsätta medel för att ge ytterligare ett formellt skydd. föreslog regeringen att frivilligt skyddad skog på statlig mark skulle få ett formellt skydd. Man menar att man då har närmat sig målet. Den här manövern gör bara att viss skog överförs från en kategori till en annan. Det ökar inte den totala mängden skyddad skog. Denna överföring innebär att det blir överskott på skyddad skog i vissa delar av landet och för vissa skogstyper och fortsatt underskott i andra delar av landet. Man kan nästan kalla det för ett PR-trick. Det behövs pengar till den biologiska mångfalden. Där ser vi att regeringen inte alls har de ambitionerna. Det finns ett anslag som heter Förorenade områden. Det är också ett anslag som man tullar på mycket och där man tar bort en hel del pengar. Vi har sett en nedskärning med . Jag skulle vilja sluta med att säga att naturvården i fyller . Regeringens present har varit ett urholkat strandskydd, minskat anslag till biologisk mångfald och ingen miljömålsproposition. Sammantaget har man missat många tillfällen till ett tydligt ansvar. Avslutningsvis vill jag också säga någonting om de reservationer som finns. Vi tar bland annat gemensamt upp frågan om strandskydd och de kritiska punkter för klimatet när det handlar om flyg och sjöfart. Det handlar också om de flexibla mekanismerna, där regeringen satsat rätt mycket pengar i CDM-projekt för att köpa sig fria. Jag ställer mig naturligtvis bakom alla reservationer men yrkar bifall till reservation 16. (Applåder) I detta anförande instämde (). 194 (): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. debatterar vi budgeten för utgiftsområde 20 allmän miljö- och naturvård. Vi fattar beslut om mer än . Det är mycket pengar. Även i tider av ekonomisk oro måste vi prioritera miljön. Regeringens budget visar att vi tar oss an utmaningen. Vi vågar satsa. Vi vågar göra det i , och vi vågar göra det utomlands. Det gör till ett föregångsland på miljöområdet. Även om vi i utskottet fattar beslut inom just det här området finns det massor av pengar riktade till miljö som ligger inom andra utgiftsområden. Man kan bara konstatera att organisation ställer oss inför en del utmaningar här. Ett av områdena är vår internationella handel, ett är utvecklings- och biståndspolitiken, ett är forskningspolitiken och ett annat är infrastrukturpolitiken. Jag är stolt över att tycka att två av våra viktigaste miljöministrar heter och . Det som genomför i handelspolitiken med att driva till exempel frågan om frihandel för klimatsmarta varor och i utvecklingspolitiken där vi har klimatsäkrat hela budgeten gör en enorm miljönytta. Däremot mäter vi inte det på samma sätt, och vi får inte redovisning i det här. Det kan jag se som en viss brist. Forskning och vetenskap ligger till grund för den borgerliga miljöpolitiken. Klimatet är ett av regeringens prioriterade forskningsområden. Vi ökar de anslagen också. Vi satsar drygt 1,6 miljarder på miljöforskning . Det ger oss en bra grund så att vi kan ta oss an de nya utmaningarna och hitta de nya smarta lösningarna. Miljöfrågorna handlar som vanligt om ganska handfasta saker. Det är sopor, avlopp och logistik. Vi ska inte debattera infrastrukturen , men vi kan konstatera att det nu finns färska fina pengar så att vi kan få ordning på logistiken i det här landet. Där kommer också arbetslinjen in i bilden. Med fler som arbetar och stabila statsfinanser finns det pengar till investeringar i miljö. Om det inte finns pengar blir det en ond cirkel. Det finns inte en enda kris som mänskligheten har ställts inför som man har kunnat spara sig ur. Det krävs kapital för utveckling. Vi i utskottet har utvärderat några saker lite extra.