prot · GW09107 · 2009-04-27 00:00:00 — Det är ju betydligt effektivare då att hämta in de arbetsgivarrabatter som har gått till och andra företag som inte behöver nyanställa någon för att få pengarna och använda dem för att skapa nya arbetstillfällen genom direkta investeringar och genom pengar till kommuner och landsting, där det behövs både omvårdnadspersonal och andra. 55 (): Där var det ingen brist på ofinansierade utgiftsökningar. Om man drar på med investeringar i infrastruktur är det rätt mycket utöver att man ska anställa en person som det kostar. En rimlig kostnad är att det ligger bra mycket högre än de 400 000 som sade. Det ligger snarare mellan 1 och 4 miljoner. Det var rätt intressant med ROT-avdraget. Jag har lagt märke till det jag vet inte om ni har gjort det. Om man tittar på var sysselsättningen faller mest i är det inte i byggsektorn. Det är i tillverkningsindustrin. Det är de som har fått nej till sin export. Det är där de inte får några order. Men vad gör ni då på vänsterkanten? Jo, ni går i ledband. är det starkaste . Det är ingen slump att det är just medlemmar som får ROT-avdragen som klapp här till . Sedan har vi frågan om de höga ingångslönerna som regeringen har försökt hantera genom att sänka arbetsgivaravgifterna för unga. Det finns även andra sätt som jag kanske skulle tycka vore bra men som just nu inte är politiskt gångbara. Det som slår mig när jag hör och är det totala slöseriet. De ofinansierade utgiftsökningar ni föreslår är a-kassan, det är sänkta a-kasseavgifter, det är mer bidrag till barnfamiljer, pensionärer och studenter. Kommunerna ska få mer, hörde vi här mycket mer än vad regeringen föreslår. Det ska vara bidrag till småföretag, trygghetssystem, sjukförsäkring, barngrupperna i förskolan, äldreomsorg och statligt riskkapital. Det ska vara mer till utbildning, mer till högskolan, yrkesutbildning, sommarundervisning, gröna jobb, stark upprustning av miljonprogramsområdena, skolorna, äldreboenden, ungdomsboenden, hyresbostäder, infrastruktur, ROT-avdrag, klimatomställning, välfärden och så de här 90 000 sommarjobben. Det är för mycket för att det ska vara trovärdigt att ni har råd och möjlighet att prioritera, och är det någonting som präglar ett seriöst och ansvarstagande politiskt parti är det förmågan att kunna prioritera. 56 (): Vi vill investera i ungdomar, för vi tycker inte att det är att slösa att satsa pengar på ungdomar. Då gör vi det genom att välja. Politik är inte bara att vilja, vilket verkar tro, utan politik är också att välja till exempel att välja att inte ge och mig fler skattesänkningar. Vi behöver inte det. Då väljer vi hellre att faktiskt satsa på ungdomar. Vi satsar på äldre. Vi satsar på välfärden. Det är nämligen viktigare att satsa i kommuner och landsting än att ge oss ofinansierade skattesänkningar. Det är viktigare att investera i ungdomar genom en stor satsning på utbildning. Genom att satsa stort på till exempel lärlings-, praktik- och traineeplatser i stället för att säga att ungdomarna ska vara arbetslösa ; sedan kan regeringen tänka sig att göra något. Då stoppas de in i jobbgarantin där de får sitta i utvisningsbåset, och sedan kanske någonting görs för dem. Det är inte offensivt, det är ingen arbetslinje och det är definitivt slöseri. Jag kan nämligen aldrig tycka att pengar som vi satsar på våra ungdomar är bortkastade pengar snarare tvärtom. Det är en investering för framtiden. Den här regeringen stänger dörrarna för ungdomar. Jag tycker inte att det är en bra politik, fru talman. 57 (): Jag skulle vilja börja med att komplettera lista utifrån vad som varit föremål för överläggningar . Det begärs också mer pengar till polisen, till fossilgasutbyggnaden, åklagarväsendet, arbetslivsforskningen och ekobrottsbekämpningen. Det kan vara bra att ha med dem också så att ingenting kommer bort. Det var dock inte av den anledningen jag begärde ordet, utan det var när interpellanten nedvärderade satsningen på unga genom satsningen på nedsatta arbetsgivaravgifter. Man kan gå på olika studiebesök. Man kan gå till Arbetsförmedlingen. Det är viktigt. Jag har själv valt att gå till några andra ställen. Jag valde härförleden att gå till i en intressant arbetsplats. Jag är inte säker på om mitt öga såg rätt, men jag tyckte mig ändå se att det var få, om ens någon, av de anställda som var . Det är möjligt att de inte behöver göra några nyanställningar där. Det vet inte jag, men jag noterar att för att de skulle känna sig trygga på sin arbetsplats med sina kollektivavtalade löner så har med stor säkerhet för denna generation den nedsatta arbetsgivaravgiften betytt ganska mycket. För att kontrollera att detta inte var en ren tillfällighet har jag besökt två andra snabbmatsinrättningar, en vid och en på uppe vid . Jag såg exakt samma sak där. Man kan notera att denna snabbmatskedja av amerikanskt ursprung är en av de stora arbetsgivarna för ungdomar, och det är ju det interpellationen handlar om. Jag tror att det har haft ganska stor betydelse för att inte fler har hamnat i bekymmer. För att ytterligare kontrollera att jag verkligen var på rätt spår kontaktade jag Ica och frågade hur de ser på detta. Det visade sig att det är en väldigt intressant arbetsplats för många ungdomar som vill komma in som butiksbiträden i olika former. Det kanske inte direkt är ett högkvalificerat jobb, men jag skulle tro att det bidrar väldigt starkt till att många ungdomar får sin första arbetsplats, med kollektivavtalade löner, just genom att företagens kostnader blir något lägre än de annars hade varit. Då kommer man till frågan: Vem är det som anställer i det här landet? Det är den frågan och Socialdemokraterna sällan ställer sig. Det är nämligen inte Arbetsförmedlingen, utan det är företagare. Det är företagare som ska betala de här platserna, och de ser till både kompetens och löner. När nu interpellanten gör narr av den sänkta arbetsgivarkostnaden tror jag att det är ett allvarligt felsteg från . Jag tror att detta har haft en väldigt gynnsam effekt för många tusentals unga människor i vårt land. 58 Arbetsmarknadsminister (): lägger vi i olika arbetsmarknadspolitiska insatser. Visst en hel del av detta är ersättning för förlorad inkomst, men även det är en del av arbetsmarknadspolitiken. När det gäller garantierna hörde jag i början ställa frågan om varför det är så få som får utbildning eller praktik inom ramen för garantierna. Då ska man komma ihåg att vi inte har avsatt ett fast antal platser för insatser av det slaget, utan det är en individuell bedömning som Arbetsförmedlingen gör när de träffar ungdomarna. Är det en kortare utbildning man behöver eller någon typ av praktisk kompetensutveckling finns den möjligheten, men det är inte alla som har bedömts ha det behovet. Det är som sagt var en individuell bedömning. Det viktiga är väl i så fall att titta på vad som händer efter garantin. Då kan jag bara dra mig till minnes den uppföljning som Arbetsförmedlingen har tagit fram som visar att har av dem som lämnat jobbgarantin fått ett arbete. har gått till det offentliga utbildningssystemet. Det är en väldigt hög siffra: har antingen gått vidare till arbete eller till det reguljära utbildningssystemet. Det är en god siffra. Man ska också komma ihåg att snittiden som ungdomar är arbetslösa är väsentligt kortare än för äldre på arbetsmarknaden. Detta gör att det blir viktigt med insatser av coachningskaraktär i början så att man snabbt kan få besked om man ska gå tillbaka till det ordinarie utbildningssystemet eller försöka hitta de jobb som faktiskt finns. Arbetsförmedlingen kommer , säger de i sina egna prognoser, att omsätta 900 000 jobb, och det är klart att det är en bra idé om man kan göra sig beredd att ta de jobb som faktiskt finns. Man ska komma ihåg att arbetsmarknadspolitiken varken kan eller ska göra allt. För många är det ordinarie skolsystemet det bästa. Vi vet till exempel att var femte person i jobbgarantin för unga saknar färdig gymnasieutbildning, och därför är det både bra och rätt för dem att gå tillbaka till skolbänken. Det är också det som sker i allt högre omfattning. Därför är det bra med extra medel som vi har lagt till komvux, yrkesvux och . Jag vill också påminna om de 10 000 lediga högskoleplatser som fanns här för inte alls länge sedan. När det gäller fråga om erfarenheterna från finns det flera olika erfarenheter. Jag frågade min danske kollega om hur man kunnat få en sådan låg arbetslöshet i och vad vi skulle kunna lära av. Då sade han: Det förstår du väl. Ni måste ju halvera a-kassan för ungdomar. Det har man nämligen gjort i , och jag kan säga att det kanske inte är det förslaget vi kommer att lägga fram. Men den viktiga poängen var att man just har en betydligt bredare koppling mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden. Man jobbar alltså mycket mer med lärlingsutbildning, lärlingsplatser, yrkeshögskola och så vidare, och det är precis detta strukturella grepp som den här regeringen har tagit för att förbättra kopplingen mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden. Det är klart att vi alla inser att det inte får en omedelbar effekt i övermorgon. Att förändra utbildningssystemet är ju en investering som tar när det gäller att få ordning på det kaos som den förra regeringen ställde till med. I grunden tror jag att det här problemet är för viktigt för att enbart kopplas till krisen. Det är tillräckligt viktigt och tillräckligt problematiskt i sin grund. Det är ett strukturellt problem som måste åtgärdas. Därför blir det viktigt med särskilda arbetsgivaravgifter för unga. Låt oss ställa en annan fråga. Hur många unga har fått behålla jobbet i de här kristiderna när det har blivit hälften så dyrt att ha dem anställda? Och motsvarande fråga, som jag fortfarande inte har fått något svar på, men som kanske borde kunna svara på : Hur många unga kommer att förlora jobbet om det blir dubbelt så dyrt att ha ungdomar anställda? 59 (): Det var roligt att har varit på . Det är det många som är. Har man varit det tidigare, kanske inte bara i studiesyfte utan man kanske till och med har ätit där eller jobbat där, vilket väldigt många unga har gjort alldeles riktigt kan man konstatera att det alltid har varit så att det i stort sett bara är ungdomar som jobbar på . Det är själva grunden för vår kritik, att man ger en subvention till en arbetsgivare och till en bransch som i stort sett har som affärsidé att bara ha unga anställda. Det finns inga som helst krav på att man ska anställa någon för att få den här rabatten. Vi har i stället valt att utforma den här typen av subvention till de arbetsgivare som anställer en ungdom som är arbetslös. Då har man ju gjort en insats för att skapa bättre möjligheter för unga att få jobb. Dessutom tycker jag att det är häpnadsväckande att tycker att det är slöseri att satsa på renovering och energieffektivisering av bostäder. Det är sådant som normalt brukar kallas för investeringar. Samma sak när det gäller att satsa på järnvägar och kollektivtrafik eller att satsa på utveckling av ny energiteknik, som faktiskt är en tillväxtskapande möjlighet för en ny framgångsrik exportindustri, enligt de flesta bedömare. Men det behövs investeringar för att den här nya sektorn ska komma i gång ordentligt. Ännu mer häpnadsväckande är det kanske att kalla det för slöseri att man vill satsa på äldreomsorg, sjukvård och utbildning. Det är fullständigt obegripligt för mig. Om vi dessutom gör de här satsningarna och de leder till att ungdomar kan få jobb blir det ju ännu mer obegripligt att hävda att det är ett slöseri. Det måste jag ju säga. Arbetsmarknadsministern försvarar att man gör så pass lite inom ramen för garantier och annat med att det inte finns behov av andra insatser. Anledningen till att så få får utbildning och praktik är att det inte finns resurser till det. Det finns ju inte pengar. Man avsätter ju så lite pengar per person i de här garantierna att det inte finns möjlighet att erbjuda människor mer än så. Den möjlighet man har att göra någonting begränsas ju av utrymmet. Jag skulle avslutningsvis bara vilja säga att detta är en betydligt större fråga än den här krisen, men krisen i sig kommer att medföra risk för att unga slås ut . 60 Arbetsmarknadsminister (): Det går fort när man har roligt. Jag ber om ursäkt för att jag ställde en fråga till som hon inte hade möjlighet att svara på, men vi får säkert tillfälle att debattera det här framöver. Låt mig hugga på en sak som sade och som jag faktiskt helt håller med om. I sitt tidigare inlägg sade att arbetsmarknadspolitik inte skapar jobb. Nej, det är helt rätt. Jag delar den uppfattningen. Det är klart att det vi måste ha är företag som vågar anställa och som har råd att anställa därför att de har kunder som betalar. Det är ju grundförutsättningen för att vi ska ha några jobb över huvud taget och några skattebetalare som sedan kan finansiera vår välfärdssektor som vi är intresserade av på olika vis. För mig blir det därför en gåta att ni vill slå på dem som just gör detta genom att föreslå fördubblad arbetsgivaravgift för unga och göra det dubbelt så dyrt att ha ungdomar anställda. Jag förstår inte hur ni får ihop den logiken. Hur många nya jobb blir det om man gör det dubbelt så dyrt att anställa ungdomar? Sedan säger i det sista inlägget att vi hellre borde ge en subvention till dem som anställer långtidsarbetslösa ungdomar. Men det gör vi ju! Vi kallar det för nystartsjobb. Ungdomar som har varit arbetslösa ger arbetsgivaren rätt till just den nedsättning av arbetsgivaravgiften som gör det ännu billigare att anställa just dem som har varit borta . Tillsammans med våra satsningar på utbildningssystem innebär det att vi kan hantera av svåra ekonomiska tider. Men det viktigaste, och där håller jag återigen med , är att vi får arbetsgivare som vågar anställa och att de har kunder. Det är det vi gemensamt måste se till att vi får. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2008/09:449 om a-kassans regelverk och utförande av sysslor 61 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder i syfte att ändra arbetslöshetsförsäkringens regelverk så att arbetslösa personer kan utföra vissa sysslor utan att riskera avstängning från arbetslöshetsersättning. redogör för hur en man som har bloggat på en tidnings hemsida har fått besked från sin arbetslöshetskassa att han är tvungen att sluta med detta om han ska ha rätt till heltidsersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Mannen har inget anställningskontrakt med tidningen och får heller inte någon ersättning för att han bloggar på tidningens hemsida. Jag vill inleda med att förklara att jag inte kan uttala mig i enskilda ärenden. Däremot vill jag ge ett generellt svar på vad som gäller för att en person ska ha rätt till arbetslöshetsersättning. Rätt till ersättning vid arbetslöshet har en sökande som är arbetsför och oförhindrad att åta sig arbete för en arbetsgivares räkning minst varje arbetsdag och i genomsnitt minst . Den sökande ska vidare vara beredd att anta erbjudet lämpligt arbete, vara anmäld som arbetssökande på arbetsförmedlingen, medverka till att en individuell handlingsplan upprättas och aktivt söka ett lämpligt arbete men inte ha kunnat få ett sådant arbete. Personen måste med andra ord stå till arbetsmarknadens förfogande för att ha rätt till arbetslöshetsersättning. Det ankommer på varje enskild arbetslöshetskassa att tolka reglerna om rätt till arbetslöshetsersättning. Om en person inte är nöjd med det beslut en arbetslöshetskassa har fattat har personen möjlighet att överklaga beslutet hos allmän förvaltningsdomstol. Mot bakgrund av det anförda avser jag inte att ta några initiativ i frågan. 62 (): Tack för svaret, arbetsmarknadsminister ! Jag har tagit upp frågan om rätten till ersättning. Jag ska på en gång säga att jag tycker att det är viktigt att man när man får a-kassa verkligen följer det regelverk som finns när det gäller att stå till arbetsmarknadens förfogande. Man ska inte ha ersättning om man inte aktivt söker arbete. Den uppfattningen tror jag att arbetsmarknadsministern och jag delar. Anledningen till att jag har tagit upp den här frågan är precis det fall som statsrådet redogör för, men jag har också i den här kammaren tagit upp andra personer som har fått sin a-kassa ifrågasatt. Det har handlat om idrottsutövare, både kvinnor och män, men det har också handlat om fritidspolitiker. Jag tycker att det är ett problem när man börjar göra arbetslösa till någon sorts andra klassens medborgare som ska vara livegna. Även om man är arbetslös måste man ha rätt att ha ett socialt liv vid sidan av sitt arbetssökande. Man måste ha möjlighet att vara politiskt aktiv. Man måste ha möjlighet att faktiskt kunna skriva dagbok, oavsett om det är virtuellt eller i en vanlig dagbok. Man måste faktiskt kunna ha en meningsfull fritid, till exempel kunna träna och utöva idrott. Det vi vet händer med människor som blir arbetslösa är att de faktiskt riskerar att dra på sig ohälsa. Därför tycker jag att det är viktigt att, när man nu får signalerna att a-kassorna tolkar regelverket väldigt olika och därmed också ifrågasätter om personen har rätt till a-kassa, fråga om arbetsmarknadsministern tänker vidta några åtgärder. fick jag svaret att han inte tänker ta något initiativ i den här frågan, men bara genom att läsa det arbetsmarknadsministern skriver tycker jag att det ändå finns anledning att ställa frågan till arbetsmarknadsministern: det inte skäl för ett förtydligande vad gäller a-kassereglerna till de olika a-kassorna? Det verkar i alla fall som om man gör olika egna tolkningar av direktiven och reglerna. Det har också förekommit förfrågningar från a-kassornas samorganisation till arbetsmarknadsministern, i alla fall till arbetsmarknadsutskottet i , om att få ett förtydligande av vad som gäller när man är förtroendevald och har a-kasseersättningen. Jag skulle ändå vilja höra om arbetsmarknadsministern har något att tillägga utöver det svar jag har fått när det gäller förtydligande eftersom a-kassorna verkar ha så olika tolkningar av regelverket. 63 Arbetsmarknadsminister (): Låt mig först säga att det är klart att jag delar grunduppfattning att man ska kunna ha ett liv även om man går på a-kassa. Jag tycker att det är alldeles självklart att man ska kunna ha en fritid, att man ska kunna göra olika saker. Det blir lite problematiskt eftersom jag får akta mig för ministerstyre och inte kommentera de enskilda fallen, men i grund och botten delar jag naturligtvis uppfattning. När det gäller fritidspolitiker och förtroendevalda i synnerhet vet jag som gammal partisekreterare hur viktiga de är, hur rara pärlor de är och hur många fler vi egentligen skulle behöva i våra respektive partier. Däremot vet jag att det just när det gäller fritidspolitiker och förtroendevalda har uppstått en diskussion om avvägningen mellan ersättningens storlek och tidsåtgången för olika uppdrag. Jag ska naturligtvis försöka återkomma om det går att få någon typ av förtydligande i den delen. Jag har också talat med IAF, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, för att få en bättre bild av om det går att lägga ett pussel, om det går att se ett mönster i olika tolkningar. Annars är det klart att vi inte har ändrat på de regler som finns när det gäller förutsättningarna för att få arbetslöshetsförsäkringen utbetalad. Någonstans är det möjligt att man har kommit fram till en annan tolkning än tidigare, och det är i så fall lite märkligt. Det finns regler om arbetslöshetsersättning och bisyssla, men just i det här fallet som tar upp i interpellationen är det inte fråga om det eftersom det inte föreligger ett anställningskontrakt eller någon betalning. Därför kan man från principiella utgångspunkter fundera över hur man har kommit fram till det beslutet i det här fallet. Slutsatsen blir ändå att vi inte har ändrat på de regler som handlar om att stå till arbetsmarknadens förfogande för rätt till ersättning. De är i grunden desamma. I den mån det har varit problematiskt tidigare, och är det också , är det möjligt att överklaga till förvaltningsdomstol. På det sättet bedömer jag ändå att det finns tillräckligt gott skydd för den enskilde för att få en opartisk bedömning av vad som är rätt eller inte. 64 (): Ja, man kan överklaga till förvaltningsdomstol, men jag har följt ett fall med en fritidspolitiker som också har överklagat till länsrätten. Länsrätten har avslagit hennes överklagan. har hon fått prövningstillstånd i kammarrätten, och jag ser fram emot att kammarrätten granskar frågan. Det som är principiellt viktigt i båda fallen gäller någon timme oavsett vad det kan vara fråga om. Fritidspolitikern har inte haft någon ersättning, hon har avsagt sig ett fast arvode, men hon får i alla fall inte ersättning från a-kassan. pratar vi alltså om en person som skriver i en tidning utan att få ersättning. Om man fullföljer principen, som just a-kassan har gjort om den person som har skrivit i tidningen, vad händer med alla andra a-kassor som kan se att en arbetslös har skrivit under en insändare i en tidning? Kommer den a-kassan också att säga att det verkar som att personen ofta skriver insändare i tidningen, och därför ifrågasätter kassan om personen ska få a-kassa för heltid? Det är befängt. Det borde var och en förstå. Det vore därför bra om arbetsmarknadsministern kunde ta ett initiativ till att ha en dialog med Arbetslöshetskassornas , , för att försöka se om det går att få en samsyn. Hur ser det ut? Vi ska veta att det finns a-kassor som har tolkat fritidspolitikers rätt till inkomst på ett helt annat sätt än det andra exemplet som jag har tagit upp. Det finns motstridiga uppgifter där a-kassorna ska tolka samma regelverk, men det tolkas olika. Det verkar falla på vilken handläggare man har turen eller oturen att få. Jag utgår från att dessa handläggare naturligtvis gör sitt bästa och följer det regelverk de är satta att tillämpa, men principiellt är det viktigt att det blir samma rättstillämpning. Om man har rätt till a-kasseersättning tycker jag också att man ska få det. Det ska inte hänga på att a-kassan har valt att tolka regelverket på ett sätt som inte är lagstiftarens mening. Jag frågar än en gång: Är det tänkbart att ta initiativ till en samling med Arbetslöshetskassornas för att lyfta upp frågan om vad som är principiellt rätt i fråga om de olika tolkningarna som finns i a-kassorna? 65 Arbetsmarknadsminister (): Det enkla svaret på den frågan är ja. Jag delar i grunden uppfattning. är det så här att a-kassorna har ett visst myndighetsansvar i förhållande till skattebetalarna och naturligtvis sina medlemmar. Precis som säger är det naturligtvis viktigt med ett rättssäkert och tydligt regelverk. Det som förbryllar mig lite är att det här regelverket inte har ändrats. Men om det är så att denna typ av fall uppstår är det naturligtvis viktigt att ha en dialog med Arbetslöshetskassornas och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen för att se om det är fråga om undantag eller om det finns ett mönster som gör att frågan måste hanteras. Jag ska vara tydlig med att säga att vi kommer att prata med SO om detta. 66 (): Det var ett glädjande besked från arbetsmarknadsministern. Jag ser fram emot att se både sjuka, pensionärer och arbetslösa som utövar sin rätt att framföra sin syn på bloggar och i insändare utan att riskera att bli av med sina ersättningar. Det är viktigt att detta initiativ tas från regeringen. Det kan inte vara så att vi gör olika tolkningar. Jag tror att a-kassorna med alla de förändringar som regeringen har gjort i a-kassan också tolkar att piskans politik ska gälla även regleringen av a-kassan. Regeringen har skickat signaler ibland olyckliga signaler och jag hoppas att vi nu får en bra utredning i frågan. Tack, fru talman, för debatten. 67 Arbetsmarknadsminister (): Även jag tackar. Det är klart att vi båda vill ha ett system som innebär att man ska stå till arbetsmarknadens förfogande när man får a-kassa. Det är grunden för allt.