prot · GW09131 · 2009-06-12 00:00:00 — 1 § Anmälan om kompletteringsval till utskott vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i försvarsutskottet och socialförsäkringsutskottet under ledighet. vice talmannen förklarade vald till suppleant i försvarsutskottet () suppleant i socialförsäkringsutskottet () 2 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2008/09:FPM128 EU:s årsbudget , till finansutskottet 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2008/09:Ju26 till justitieutskottet /09:So22 till socialutskottet /09:Ub33Ub37 till utbildningsutskottet 4 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /09:FiU35 och FiU38 Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /09:MJU29 och MJU28 Miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /09:MJU30 betänkanden /09:NU25, NU21, NU26 och NU22 betänkande 2008/09:SkU30 5 § Försvarets inriktning Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2008/09:FöU10 Försvarets inriktning (prop. 2008/09:140). 1 (): är det så dags, till slut får man nog tillägga, att debattera framtida försvarspolitiska inriktning. Dagens debatt skiljer sig mot tidigare debatter. Regeringen har med denna försvarspolitiska inriktningsproposition brutit den svenska traditionen att söka samförstånd om försvarspolitiken över blockgränserna. I stället för att bygga vidare på Försvarsberedningens arbete genom samtal över blockgränserna valde regeringen att gå fram med sin egen tolkning och bedömning av Försvarsberedningens slutsatser. Att det handlar om just en tolkning och bedömning är alldeles uppenbart. Regeringen har inte tagit Försvarsberedningens förslag rakt av utan gjort ett urval och en bedömning. Regeringen arbetade dessutom ända in på övertid för att göra förändringar i sin proposition. Vi socialdemokrater hade verkligen velat se en bred uppgörelse om denna fråga. Min partiledare har uttryckt: Vi var beredda att diskutera allt, utom ett Natomedlemskap. Intresset för detta har dock varit, milt uttryckt, begränsat från regeringens sida. står vi där vi står. Vi socialdemokrater har väckt en motion som innebär fortsatt reformering från det gamla invasionsförsvaret till ett modernt, effektivt och folkligt förankrat insatsförsvar. Vi vill se ett trovärdigt svenskt försvar som ska vara avskräckande och utgöra en grund för en trovärdig militär alliansfrihet. Det måste anses som tämligen anmärkningsvärt att regeringen i sin proposition inte ens nämner den militära alliansfriheten. Jag vill därför ta tillfället i akt att understryka att för oss socialdemokrater är det självklart att ska vara fortsatt militärt alliansfritt. Det svenska försvaret ska också kunna bidra till en säkrare värld genom insatser för fred och säkerhet. På flera viktiga områden har vi en annan syn än den regeringen presenterar i sin proposition. Det gäller bland annat personalförsörjningen och försvarsindustrin. Jag tänker här närmare utveckla vår syn på dessa frågor. För oss socialdemokrater är försvaret inte en fråga eller ett politikområde vilket som helst, utan det är ett område som kräver en särskilt hög grad av folklig insyn och förankring. Ytterst har vi ett militärt försvar för att kunna försvara landet mot angrepp. Vi menar därför att försvar måste förbli allas ansvar detta för att skapa en bred förståelse och folklig förankring för vårt försvar. Varje framtida personalförsörjningssystem för Försvarsmakten måste klara av att förse myndigheten med tillräckligt mycket personal av tillräckligt hög kvalitet, oavsett säkerhetspolitisk och ekonomisk konjunktur. Systemet måste vara robust och långsiktigt. Det måste också utformas så att det bidrar till en bred folklig förankring för försvaret och till ett försvar som speglar samhället när det gäller attityder och sammansättning. Regeringens inriktning mot en helt frivillig rekrytering och ett stort antal heltidsanställda yrkessoldater gör det svårt att uppnå detta. Erfarenheter från omvärlden visar tvärtom att frivillig rekrytering riskerar att bli starkt konjunkturberoende. Därmed riskerar man att få antingen ett stort antal vakanser eller rusande personalkostnader. Såväl nationella som internationella experter har varnat för de rekryterings- och bemanningssvårigheter som kan komma att uppstå. Det finns en stor risk för att Försvarsmakten får en alltför smal rekryteringsbas. Vårt alternativ innebär en högre tillgänglighet än , detta utan att som regeringen lägga enorma summor på en beredskap som inte kan motiveras. Det kan i detta sammanhang konstateras att bara personal- och verksamhetskostnaderna för regeringens 6 500 yrkessoldater torde summeras till någonstans . Vi socialdemokrater vill, i enlighet med Försvarsberedningens slutsatser, se en övergång till en bemanning av insatsförbanden baserad på frivillighet. Vi anser dock att värnplikten även i fortsättningen ska utgöra basen för det svenska försvaret. försvar är och ska förbli allas ansvar. Vi vill därför att alla unga män och kvinnor ska genomgå mönstring via Internet. Utifrån svaren tas en del ut för en fördjupad mönstring. Slutligen får sedan en mindre grupp göra en cirka lång värnplikt. De som är lämpade och vill kan sedan på frivillig basis genomgå fortsatt utbildning om för placering i insatsorganisationen. Därefter kan de skriva ett avtal om att under vissa perioder tjänstgöra nationellt eller internationellt. Övrig tid är de helt civila på liknande sätt som dagens reservofficerare. För dem som efter de inledande tre månaderna inte går vidare till insatsförbanden finns möjlighet till fortsatt utbildning och placering inom hemvärnet eller nationella skyddsstyrkorna. Vår modell innebär att insatsförbanden bemannas på frivillig grund, som den säkrar en stabil och långsiktig rekrytering till det svenska försvaret. Försvaret kommer även att nå ut till alla grupper, inte bara de personer som av olika skäl själva söker sig dit. Dessutom är systemet flexibelt och lätt att utvidga vid en försämrad omvärldssituation och skapar såväl ökad tillgänglighet som stabilitet. Sedan tror jag att något som vi måste ha klart för oss är att om man väl avskaffat värnplikten oavsett om lagen formellt avskaffas, vilandeförklaras eller bara inte tillämpas blir det mycket svårt att återinföra den såväl politiskt som praktiskt. Eller som ordspråket säger: Bytt är bytt, kommer aldrig mer igen. Låt mig nu gå in på frågan om försvarsindustrin. För drygt sedan meddelade att de varslade 370 personer, framför allt på utvecklingssidan, i bland annat , och . Pressmeddelandet var tydligt. Varslet var en direkt konsekvens av regeringens materielpolicy, att köpa från hyllan. Att det nu är utvecklingen som drabbas är särskilt oroväckande. Det är ju i praktiken framtiden som prioriteras ned. har en lång tradition av en stark nationell försvarsindustri som försett och förser landet inte bara med spjutspetsteknologi utan också med kunskap och oberoende samt tillgång till viktiga internationella militära och industriella samarbeten. Försvarsindustrin är således inte bara, eller ens främst, en arbetsmarknadsfråga eller en industripolitisk fråga. Den är ytterst en säkerhetspolitisk fråga. Tillgången till materiel måste säkras, inte utan också när vi behöver den vid en eventuell framtida försämrad omvärldssituation. En försvarsindustri baserad i med väl utvecklade internationella samarbeten kan ge en bättre tillgång till både materiel och hylla, även i en försämrad omvärldssituation. Försvarsindustrin ger oss också viktig kompetens, en kompetens som kanske inte ens finns på hyllan. Ta till exempel våra ubåtars unika förmåga att verka i grunda vatten. Den är så unik att den amerikanska marinen köpte övningstid med svenska ubåtar. Det är ett resultat av en unik kunskapsutveckling där såväl Försvarsmakten som försvarsindustrin, i detta fall , haft en viktig roll. Frågan är om hade haft denna förmåga utan den svenska försvarsindustrin. Svaret är förmodligen: Nej, knappast. Att handla från hyllan" är lättare sagt än gjort. Som jag sagt tidigare handlar det inte om att köpa ett kilo socker eller en liter mjölk på eller Ica. Det handlar faktiskt om försvarsmateriel. Om det finns en sådan hylla och den verkligen innehåller den materiel behöver kan det naturligtvis vara rätt. Det är dock viktigt att notera att till skillnad från många andra produkter är hyllan sällan självklar. Även för standardmateriel krävs det anpassning till nationella behov. Det är inte inköpspriset som är det intressanta, utan systemets kostnad över hela livscykeln. Sist men inte minst måste man analysera vad förlusten i kompetens i industri och i forskning betyder för vår handlingsfrihet framöver, för exportmöjligheter med mera. Det gäller särskilt för kompetenser och produkter som är strategiskt viktiga för ur ett försvarspolitiskt eller näringspolitiskt perspektiv. Regeringens bristande vilja att se försvarsindustrins säkerhetspolitiska roll för att skapa kunskap och för att ge tillgång till viktiga internationella samarbeten är oroväckande. Vi sympatiserar i grunden med en utveckling mot en mer konkurrensutsatt marknad på försvarsmaterielområdet. Vi får dock inte vara naiva. Försvarsmaterielsektorn är och under överskådlig framtid inte en marknad liknande den för mobiltelefoner eller personbilar. Starka stater kommer av ekonomiska, politiska och säkerhetspolitiska skäl att fortsätta driva sina intressen i dessa frågor. Däremot kommer de stater som inte har någon klar vilja för hur man ska förhålla sig till denna utveckling att se sin försvarsindustri försvinna. Försvarsindustrin i besitter stor konkurrenskraft och kan väl konkurrera med omvärlden. Det kräver dock att den ges samma förutsättningar som andra stater ger sin försvarsindustri. Det handlar bland annat om bättre, tydligare och mer långsiktiga planeringsförutsättningar, om satsningar på forskning och utveckling inom strategiskt viktiga områden för svensk försvars- och säkerhetspolitik och om en adekvat försvarsindustristrategi så att kortsiktigt korrekta beslut inte står emot långsiktiga säkerhets-, försvars- och näringspolitiska intressen. Detta har regeringen misslyckats med. Risken är att andra länder konkurrerar ut en fullt konkurrenskraftig försvarsindustri i . Det är dessa effekter vi ser när industrin börjar varsla om uppsägningar. Hemvärnet, de nationella skyddsstyrkorna, utgör en viktig del av militära försvar som en snabbt gripbar resurs men också som en central resurs för samhällets robusthet vid större kriser. Det är en generellt sett kostnadseffektiv resurs som bör finnas över hela landet. Vi vill därför se en ökad ambition från regeringen avseende hemvärnet, de nationella skyddsstyrkorna. Vi vill också se självständiga ideella frivilligorganisationer som tillför samhället viktiga värden. Vi menar att regeringens syn på försvarets frivilligorganisationer inte resulterar i en mer användbar frivillighet. Propositionens förslag om förändrat organisationsstöd stämmer inte överens med den vision och de principer som var kärnan i den överenskommelse som 2008 träffades mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting. De organisationer som varaktigt och med kvalitet kan bidra till Försvarsmaktens verksamhet eller till samhällets krishanteringsförmåga bör kunna få samhällsstöd för till exempel demokratiarbete och organisationsutveckling. Den förändrade bidragsstruktur som regeringen föreslår skapar inte konkreta och realistiska förutsättningar för organisationerna att åta sig uppdrag och utgöra en långsiktig resurs inom svensk krishantering. Det är av stor vikt för vår samlade krishanteringsförmåga att de organisationer som uppfyller regeringens fastställda krav på kvalitet, uthållighet och samverkansförmåga också fortsättningsvis kan komma i fråga för ett obundet organisationsstöd som inte enbart baseras på de uppdrag som organisationen åtagit sig att genomföra. Vi socialdemokrater hade verkligen velat se en bred uppgörelse om det framtida försvaret. Som uttryckte det: Vi var beredda att diskutera allt utom Natomedlemskap. Tyvärr har den moderatledda regeringen valt en annan väg. Därför har vi den socialdemokratiska motionen där vi beskriver hur vi vill se ett modernt, effektivt och folkligt förankrat försvar byggt på en bred politisk enighet. Vi vill se vårt framtida försvar ha plikten som grund och värna militära alliansfrihet. Med det ställer jag mig bakom alla s-reservationer men yrkar för tids vinnande bifall endast till reservationerna 1 och 6. 2 (): Vår alliansfrihet har tjänat oss väl och har goda möjligheter att fortsätta göra det . Vår alliansfrihet är en av våra viktigaste säkerhetspolitiska och utrikespolitiska tillgångar. Även om utskottsmajoriteten säger att är alliansfritt agerar på flera områden i realiteten på ett sätt som inte någon kan uppfatta som alliansfritt. borde spela en avgörande roll för en positiv utveckling såväl i vårt närområde som i världen i stort. Men en svensk regering som knyter sig allt närmare Nato, som aktivt deltar i militariseringen av EU och som väljer en väg av konfrontationer mot är inte och kommer inte att vara en sådan kraft. Möjligheterna för att ska spela en positiv roll saknas inte däremot uppenbarligen den politiska viljan hos den borgerliga regeringen. Vi har fått vänta på regeringens inriktningsproposition. Vi trodde att den skulle vara innehållsrik och heltäckande och att den skulle ge oss och övriga medborgare svar på en rad viktiga försvarspolitiska utmaningar. Vad har regeringen gjort under dessa år av regeringsmakt och ansvar för vår försvarspolitik? Jo, man har tillsatt flera utredningar några är avslutade och andra är pågående. Beslutsförmågan lämnar mycket i övrigt att önska. besked kommer inte heller i denna proposition. Regeringen svänger sig med begrepp och ger tomma löften om att besked kommer när ekonomin tillåter eller att man återkommer med proposition . Men när det gäller beslut som påverkar vår alliansfrihet jag avser nu den pågående Natoövningen i och deltagandet i 2011 finns det beslutskraft. Även i en så avgörande framtidsfråga som att införa ett helt nytt personalförsörjningssystem byggt för rekrytering och utbildning till yrkessoldater som snabbt kan sättas in i utlandstjänst är handlingskraften och beslutsförmågan total. Systemet ska införas , före valet. Det, fru talman, är mycket illa. Viljan att bygga ett robust stabilt försvar för framtiden finns inte. Det är inte inifrån och ut, här och som gäller, utan det är genast, dyrt och någon annanstans som gäller när den samlade borgerligheten pekar med hela handen. anser att frågor som rör jämställdhet, HBT, mångfald och diskriminering inom försvaret är mycket viktiga för såväl de värnpliktiga som de anställda. Det är ju Försvarsmaktens värdegrund och personalpolitik som synliggörs genom hur man hanterar frågor om jämställdhet, mångfald och diskriminering. Vi kan nu krasst konstatera att regeringen misslyckats kapitalt med att nå en rimlig fördelning mellan män och kvinnor. Det är inte acceptabelt att inte betydligt fler kvinnor ska få vara delaktiga och ges samma förutsättningar som männen när det gäller att skydda våra demokratiska värden och mänskliga rättigheter i en så viktig verksamhet som försvars- och säkerhetspolitik. Har regeringen någonsin ställt sig frågan vad som hindrar en positiv utveckling när det gäller jämställdhet? Vi i oppositionen menar, precis som majoriteten i utskottet också ger uttryck för i detta betänkande, att det är mycket viktigt att regeringen och dess myndigheter fortsätter att driva arbetet för att främja jämställdhet. Regeringen måste ta fram en handlingsplan för att komma till rätta med jämställdhet inom försvaret. Eftersom vi alla ställer upp för värden om icke-diskriminering är det angeläget att den svenska försvarsmakten bidrar till att HBT-frågor uppmärksammas i alla relevanta sammanhang även på det internationella planet. Jag anser att en ökad andel kvinnor i till exempel fredsfrämjande insatser är ett mål i sig. Det duger inte med skrivningar som att vi ska verka för perspektivet i resolution om vi ska nå resultat. Det måste finnas mer konkreta åtgärder. Värnplikten, som enligt ska finnas kvar om än i reformerad form, måste vara könsneutral. Kvinnor och män ska antas på samma villkor. Den dagliga arbetsmiljön och karriärmöjligheterna måste också stimulera kvinnor att stanna kvar inom Försvarsmakten. Det måste ske en förändring. Så min fråga till försvarsministern är: Kommer regeringen att lämna en handlingsplan till där regeringen redovisar konkret hur man ska öka andelen kvinnor inom Försvarsmakten? Hemvärnet har fortfarande en stark folklig förankring och skapar därmed trygghet och tilltro till förmågan att skydda och hjälpa befolkningen vid såväl stora som små kriser och katastrofer. Hemvärnet verkar i hela landet och är en ovärderlig tillgång eftersom man kan verka uthålligt och under ibland svåra klimatförhållanden. Det utgör ett mycket viktigt komplement till samhällets krisberedskap. Väpnad strid är ett grundfundament, men den civila beredskapens betydelse ökar alltmer. Hemvärnet har dessutom genom sina direktutbildningar visat att det, till skillnad från den övriga Försvarsmakten, går att rekrytera och behålla kvinnorna inom organisationen. Det ger även kvinnor möjlighet att delta i freds- och säkerhetsarbetet med sin kompetens och erfarenhet. En alltmer utbredd och återkommande taktik är att när Försvarsmakten får sparkrav från regeringen är det en lätt men kortsiktig lösning för ekonomiansvariga inom Försvarsmakten att spara in på hemvärnets verksamhet. Man gör hemvärnet till ett dragspel eller en budgetregulator i Försvarsmaktens driftbudget. Det ger hemvärnsorganisationerna dåliga förutsättningar att planera och ansvara för sin verksamhet i landet. Vi menar, till skillnad från alliansen, att hemvärnet måste utökas, förstärkas, utvecklas och garanteras resurser för att finnas närvarande i hela landet. De frivilliga försvarsorganisationernas framtid är allvarligt hotad. I det förslag som den samlade alliansregeringen nu lagt fram för och som dessutom den borgerliga majoritetens ledamöter i utskottet stöder vill man redan nu avskaffa den budgetpost som finns till landets frivilligorganisationer inom försvarsområdet. Det är pengar som går till exempelvis Försvarsutbildarna, Lottorna, Bilkåren, och en rad andra mycket viktiga frivilligorganisationer. Regeringen har inte gjort någon som helst konsekvensanalys eller haft någon dialog med berörda organisationer. Vi ser stora risker med att dra undan ett basstöd i syfte att organisationerna ska sälja dessa tjänster. Verksamheten bygger ju på frivillighet och ideell bas och är inte ett privat företag med anställda. när kommunens budget blir ansträngd, finanskrisen slår till och skatteunderlaget minskar riskerar budgeten för frivilligverksamhet att bantas eller strykas helt. Det akuta problemet är att regeringen tar bort anslagsposten och därmed de nära 70 miljoner som fanns på den posten. Man måste självklart i detta läge ha en dialog med frivilligrörelsen om hur man bäst ska säkerställa det ovärderliga arbete som organisationerna gör, annars kastar man ju ut barnet med badvattnet. Regeringen måste ta sitt förnuft till fånga och återföra resurserna i den kommande budgeten . Det är omöjligt att genomföra en planerad ideell verksamhet utan en basbudget. Organisationerna blir ännu mer beroende av kommuners och myndigheters vilja att tillhandahålla fasta resurser. Risken är stor att medlemmar slutar eftersom de ser att medlemsavgifter och insamlade medel kommer att finansiera lokaler, resor och administration i stället för den kärnverksamhet som medlemmarna vill bidra till med sin kompetens och erfarenhet. Även i denna fråga har regeringen sagt att man ska återkomma med förslag på hur verksamheten ska bedrivas. Varför är det så bråttom att ta bort anslaget redan nu? har i de gemensamma reservationerna krävt att anslaget ska återföras nu och att en dialog ska föras med berörda organisationer inför höstens budgetarbete. Tyvärr medger inte tiden att vi lyfter upp alla områden där vi i oppositionen har en sammanhållen politik, men helt kort vill jag poängtera vikten av ett mycket bättre fungerande civil-militärt arbete i vår internationella verksamhet. Regler, riktlinjer och avgränsningar måste bli tydliga så att vårt civila bistånd inte ifrågasätts och sammanblandas med militär verksamhet. Militär verksamhet ska förebygga och undanröja allvarliga hot samt stödja och skydda civilbefolkningen. Den ska underlätta och säkra att civilt bistånd kan genomföras av dem som har erfarenhet och kompetens inom sina ansvarsområden. Vi i den samlade oppositionen s, v och mp har i detta betänkande, inom område efter område när det gäller försvarets inriktning, genom våra gemensamma reservationer visat på att vi har en sammanhållen försvars- och säkerhetspolitik. På punkt efter punkt redovisar vi detta i betänkandet. Det gäller såväl försvarspolitisk inriktning och ekonomisk styrning och grundorganisation som hemvärnet och frivilligorganisationerna med mera. Detta gör vi, fru talman, trots att vi inte har det ansvaret. Det är de facto regeringen som har det ansvaret. Regeringen klarar inte av att lägga fram ett konkret, finansierat förslag om så viktiga områden som personalförsörjning och materielförsörjning. Ni skjuter dessa frågor och hänvisar till kommande propositioner. Trots detta lägger ni fram förslag på att ta bort anslaget för frivilligorganisationerna, reducera hemvärnet och införa ett helt nytt, oprövat personalförsörjningssystem som ska gälla redan från . Det allra allvarligaste som vi ser i betänkandet är att den samlade borgerliga regeringen inte är överens om säkerhetspolitiken och vårt förhållande till neutraliteten och framför allt till alliansfriheten. Alliansfriheten har en djup folklig förankring. har markerat sin avvikande mening i fråga om alliansfrihet och sin naiva tro på att en Natoanslutning är nödvändig för att vi ska kunna säkra vår suveränitet och våra nationsgränser. I detta betänkande går ännu längre och underkänner det alltmer utvecklade samarbetet med våra nordiska grannländer. går så långt att han menar att det samarbetet saknar säkerhetspolitisk förankring i verkligheten. Han menar att de andra nordiska länderna har insikt om detta men inte hans egen regering. Detta, fru talman, ser jag som mycket häpnadsväckande och allvarligt. Den tid då vi vänner av alliansfrihet i kunde tala om att försvara alliansfriheten är förbi. handlar det om att återupprätta alliansfrihetens trovärdighet. står inför ett avgörande säkerhetspolitiskt vägval. Det är inte i längden hållbart att i deklarationer hävda alliansfrihet som man agerar på ett sätt som ingen kan uppfatta som just alliansfritt. Inom står vi inför flera konkreta utmaningar. Det handlar om Natomedlemskap, om deltagande i Natos snabbinsatsstyrka och om värdskapet för Nordic Battlegroup 2011. På inget av dessa områden får vi ett klart besked från den borgerliga majoriteten. är vi i den rödgröna oppositionen på dessa punkter eniga i vårt avvisande av medlemskap i och Natos snabbinsatsstyrka samt i vårt krav att ska avsäga sig ramansvaret för Nordic Battlegroup 2011. Vi är också eniga i vårt stöd till en svensk alliansfrihet, inte utan också . Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 11 men står givetvis bakom samtliga våra reservationer. , fru talman, vill jag ta tillfället i akt att tacka utskottskansliet för dess service och förmåga att tolka vad vi vill och få omgivningen att förstå vad vi menar. 3 (): Efter Försvarsberedningens rapport i användning hade regeringen en i det närmaste unik möjlighet att åstadkomma en långsiktig inriktning av försvaret med ett brett politiskt stöd.