prot · GW0970 · 2009-02-13 00:00:00 — Det gör att det har ännu större betydelse att man kan ha kvar sin anställning. Sedan tycker jag fortfarande naturligtvis att det är viktigt, när man som facklig förhandlare förhandlar med arbetsgivaren, att de inte ska hålla på med sina bonusar till sina direktörer och att de inte ska dela ut vinster till sina aktieägare när företaget är i kris. Det är självklarheter. Vi är helt klara på den punkten. Så måste det vara i ett sådant läge. Då gäller det att slå vakt om de resurser man har i företaget. Men är det ju viktigt att samhället visar ett engagemang och visar att man tycker att det är viktigt att man har kvar sitt folk i företaget . Vi är alla överens om att den depression som råder i ekonomin nu ju kommer att vända . Då är det bra att kunna bibehålla kompetensen och utöka och förbättra kompetensen i företagen. Det är ju därför man ska investera i de människor som finns kvar i företagen. Och det är därför som det är viktigt att staten också är med och deltar i den finansieringen, innan människorna har blivit arbetslösa och lämnat arbetsplatsen, för sedan är det svårare att få tillbaka dem. Det är där poängen ligger, och det är där man kan komma in i en förhandling. Jag menar att det instrumentet har ni inte tagit fram och givit möjligheter för de fackliga organisationerna att ha med sig tillsammans med Arbetsförmedlingen i de permitteringsförhandlingar som har varit. Gör inte om misstaget utan se till att den resursen ges för de fortsatta förhandlingarna. Det är inte slut med permitteringarna, tyvärr. 99 Arbetsmarknadsminister (): Nej, det är nog inte det, tyvärr, och jag är precis lika orolig som interpellanterna, speciellt , som pekar på den personliga oro som de som blir varslade eller får uppsägningsbesked naturligtvis känner. En vass prognosmakare som jag känner uttalade att detta och skulle bli ett par ursäkta uttrycket skitår. Tyvärr finns det väl ingen anledning att revidera den prognosen, framför allt vad gäller de direkt berörda, de som kommer att förlora jobbet under dessa år, samt deras familjer. går loss och lämnar interpellationens frågor för en allmän attack på regeringen, och det förstår jag; det är rätt att göra det. Om jag försöker gå tillbaka till den grundläggande frågeställningen i interpellationen vad vi kan göra för att arbetslösa ska ha möjlighet att skaffa sig en påbyggnadsutbildning eller motsvarande vill jag upprepa det som jag försökte säga i mitt första inlägg, nämligen att det finns flera sådana möjligheter . För att åter sammanfatta har vi alltså mer till utbildningssystemet i budgeten och i decemberpaketet. har vi 4 miljarder mer till arbetsmarknadspolitiska insatser, och 2,8 miljarder finns redo i Europeiska socialfonden för utbildningsinsatser för personer som är anställda och har blivit varslade. Jag delar naturligtvis bedömning att det är mycket bättre att försöka behålla kompetensen än att dela ut vidlyftiga bonusar till vd:ar. Det är lätt att ansluta sig till den slutsatsen. vill att vi ska vara mer aktiva från statens sida genom att gå in och på olika sätt finansiera inte bara utbildningsinsatsen i sig utan också lönekostnaden, och det är det jag har problem med. När det gäller utbildningsinsatsen i sig vill jag dock påpeka att av de 2,8 miljarder som finns redo i Europeiska socialfonden är hälften av medlen samfinansierade av staten via statsbudgeten. Det är så systemet fungerar. Det finns alltså resurser redo . Vi har 60 000 fler som omfattas av decemberpaketet i olika delar, och på det sättet har vi möjlighet att försöka hjälpa dem tillbaka. Det grundläggande problemet är och det vet jag att och interpellanterna är överens med mig om att vi inte kan trolla fram kunder till företagen. Ingen av oss är prognosmakare nog för att kunna säga när det vänder eller veta hur vi ska ha olika typer av permitteringslönesystem. Det gamla systemet gällde . Finns det någon som på fullt allvar tror att den internationella lågkonjunkturen ska vända ? Nej, det är det ingen som tror. Förmodligen kommer det att dröja bra mycket längre. Det blir ett dyrt och trubbigt instrument utan några som helst garantier. Risken är uppenbar att vi tränger undan resurser som vi avsatt för långtidsarbetslösa, funktionshindrade, personer med invandrarbakgrund, personer med olika typer av problem i livet som sett både en och annan högkonjunktur passera. Risken är att de inte ska få några resurser för att en duktig metallare på i stället ska kunna få utbildning betald av staten i form av lön eller motsvarande. Jag vet inte vad interpellanterna och säger, men, fru talman, jag har väldigt svårt att argumentera för den sortens ordning, även om jag förstår den oro som interpellanterna och ger uttryck för. 100 (): Littorin anklagar mig för att gå utanför interpellationen. Det är för att Littorin säger att de inte kan använda pengarna för de långtidsarbetslösa. De kan inte se till att metallarbetarna får den utbildning som de behöver. Det är ju inte det regeringen använt pengarna till. De har använt pengarna till de gigantiska skattesänkningarna. De har sänkt skatterna med 80 miljarder. Littorin kan stå och göra miner, men det är faktiskt sant. Det är vad regeringen gjort. Man gick till val på att öka skillnaderna i samhället. Vi fick höra att det måste vara större skillnad, att det måste finnas incitament. Och så sänkte man skatterna med 80 miljarder och såg till att de arbetslösa och sjuka fick sämre ersättning. Sedan säger att vi inte kan prata om det, att det inte hör hit, att det är något annat. Det hör visst hit. Allt hänger ihop. Eftersom ni valt den vägen, , finns nu inte pengar för att alla som behöver utbildning ska kunna få det. Ni valde väg. Ni satsade på dem som hade det bäst. Ni såg till att höginkomsttagarna fick sänkta skatter och bättre möjligheter än de som står längst bort från arbetsmarknaden. Det är ni som har valt den vägen. Ni har slarvat bort högkonjunkturen. Sedan kan Littorin inte stå i kammaren och påstå att det inte hänger ihop. Ni har lagt budgeten. Ni hade inte behövt slarva bort högkonjunkturen här hemma. Att vi och alla andra nu är inne i en lågkonjunktur vet jag, men vi skulle ha varit bättre rustade om vi hade haft kvar utbildningsplatserna och inte behövt bygga upp dem . Precis som sade tidigare är det väldigt sent att börja med det , för det är nu alla dessa utbildningar behövs. Det är nu man behöver känna trygghet och veta att man kommer att klara sig ur lågkonjunkturen. 101 (): Det är du, , och din högerregering som gör också det här året till ett skitår. Det handlar om hur man väljer att använda det politiska hantverket, de politiska verktygen. Det är det som bildar människors vardag. Ni slarvade bort högkonjunkturen genom stora skattesänkningar. 80 miljarder av våra gemensamma pengar sitter nu de allra mest välbeställda i vårt samhälle på. De pengarna hade varit bra att ha. De hade behövts i lågkonjunkturen. Det är alltså du och din högerregering som kommer att göra även detta år till ett skitår om vi inte kan hoppas på möjligheten att ni tänker om, att du kan övertyga om att det finns andra sätt att ta sig an frågan. Det finns andra förslag till hur man tar sig ur en lågkonjunktur, hur man gör en lågkonjunktur rimligare och bättre för människorna att ta sig igenom. Vi i den rödgröna alliansen har lagt fram sådana förslag i . Våra socialdemokratiska förslag omfattar och ryms väl inom budgetmarginalen. Det finns exempelvis spetskompetensutbildning för att dämpa varselvågen, alltså utbildning för anställda som riskerar uppsägning. Det finns ett antal miljarder till våra kommuner och landsting för att rädda jobben och välfärden. Det finns andra sätt, men framgång kräver rättvisa. 102 Arbetsmarknadsminister (): Vi ser just nu det största efterfrågefallet i ekonomin . Jag noterar att finansminister, som är socialdemokrat, pratar om det här året som det värsta . När man i ett sådant läge har en ekonomi vars exportandel är finns det naturligtvis en begränsning i de verktyg som vi gemensamt rår över, alldeles oavsett om man är moderat eller socialdemokrat. Det är så. blir jag lite bekymrad när jag hör interpellanterna prata om skattesänkningar som någonting ont. Jag vill påminna om att av löntagarna har fått mer än i skattesänkning. Om man argumenterar som oppositionen gör undrar jag: Betyder det att ni vill höja dessa skatter? Vill ni i det här läget dra in köpkraft från hushållen? Är det en bra idé för att få konsumtionen att fungera? Det kan ni väl inte ens själva tro på. står väl rustat. Sysselsättningen har ökat rekordartat . Det vet också interpellanterna. Det i sin tur har varit en av de bidragande orsakerna till urstarka statsfinanser. har som vi vet lika mycket i överskott som andra länder har i underskott när vi nu gemensamt går in i de tuffa åren. Det innebär att vi har möjlighet att göra det som jag redovisat och som jag gärna drar en gång till. Vi har 3,3 miljarder mer till utbildningssystemet. Det gäller yrkesvux, yrkeshögskola, praktikplatser, olika typer av lärlingsutbildningar, komvux och liknande samt ökat studiestöd för dem som är . Vi har 4 miljarder mer, bara , till arbetsmarknadspolitiska insatser. Det handlar om coacher för dem som blir arbetslösa och behöver hjälp att komma vidare. Det handlar också om olika typer av praktikplatser och utbildningar. Dessutom har vi 2,8 miljarder redo i Europeiska socialfondens programområde 1 just för dem som är varslade och riskerar att förlora jobben. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2008/09:273 om arbetsmarknadssituationen i och 103 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att bistå kommun, vilka ökade resurser jag avser att tillföra Arbetsförmedlingen med anledning av varslen och vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka effekterna av lågkonjunkturen. Inledningsvis vill jag säga att jag har besvarat många andra interpellationer och riksdagsfrågor med liknande frågeställningar. Regeringen har presenterat ett omfattande arbetsmarknadspolitiskt paket och närmare redovisat detta i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97) som regeringen lämnat till . Av propositionen framgår hur regeringen avser att hantera den rådande situationen, och därför sammanfattar jag kort propositionens innehåll. Regeringens politik har skapat förutsättningar för en hållbar ekonomisk utveckling och frigjort resurser för att hantera den rådande konjunkturavmattningen. För att möta de företag och människor som drabbas av varsel och nedläggningar har regeringen gett regionala samordnare i uppdrag att för regeringens räkning samordna insatserna lokalt och regionalt. Dessutom har regeringen inrättat en nationell samordningsfunktion i form av en statssekreterargrupp samt även presenterat ett stimulanspaket som omfattar ca under 20092011. Paketet innebär bland annat att regeringen intensifierar förmedlingsverksamheten, utökar antalet platser i arbetspraktik, inför praktisk kompetensutveckling, förstärker nystartsjobben för att hjälpa de långtidsarbetslösa, satsar på fler utbildningsplatser inom och gymnasial vuxenutbildning, yrkesvux, samt föreslår att arbetslösa ska kunna få studiemedel med den högre bidragsnivån vid studier inom gymnasial vuxenutbildning med yrkesinriktning. Dessutom föreslår regeringen stärkta infrastruktursatsningar och införandet av en skattereduktion också för reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad, ROT-arbete, för att stärka efterfrågan på arbetskraft inom byggsektorn. Detta är en kraftfull satsning som innebär att ett stort antal personer bereds möjlighet till arbete, utbildning eller annan sysselsättning. När det slutligen gäller frågan om vilka resurser jag avser att tillföra Arbetsförmedlingen vill jag bara klargöra att det inte är jag som fördelar dessa resurser. Arbetsförmedlingen är en myndighet och jag är övertygad om att myndigheten kommer att hantera fördelningen till olika regioner i landet på ett tillfredsställande och kompetent sätt. 104 (): Jag kommer från ett län, , som har haft väldigt hög arbetslöshet. Det är en bekymmersam situation. Vi är beroende av en tung basindustri. Vi vet alla hur utvecklingen har sett ut. Det har skett en väldigt god produktivitetsutveckling och mycket effektiviseringar. Det har också inneburit till exempel att har gått från 2 200 anställda till 900, varav bemanningsföretag står för en tredjedel. Liknande tendenser ser vi också inom den tunga basindustrin i övrigt i länet. Basindustrin kommer att ha en oerhört stor betydelse även fortsättningsvis, men kommer kanske inte att stå för de främsta ställen där de nya jobben kommer framöver. Därför blev det väldigt oroligt när lade ett varsel på 900 personer i . har kanske haft en annan tendens än den övriga basindustrin i länet. är det också så att antalet varsel i har ökat och antalet arbetssökande som har fått nytt jobb minskat om man jämför bakåt i tiden. Regeringens samordnare har i sin rapport prognostiserat att antalet sysselsatta i länet kommer att minska med 2 700 personer . var arbetslösheten 4 ½ procent i mot i riket. I vårt län var 30 av 1 000 anställda varslade. Det är den sämsta utvecklingen i landet tillsammans med . Men vi kanske hade ett sämre utgångsläge. Då har vi inte ens räknat in de tysta varslen. Dessutom ska man ta upp att vi ligger så till att det är lönsamt för SJ att ta ut väldigt höga biljettpriser. Ett månadskort till , som ligger från , kostar ungefär lika mycket som ett månadskort till , som också är . Det är inte så lätt att pendla dit där jobben finns; nu kanske det dock nästan inte finns jobb någonstans, tyvärr. som den här situationen har rått har antalet utbildningsplatser som leder till jobb minskat i länet. Det är väldigt oroväckande att man inte har möjlighet till omskolning eller vidareutbildning utan alltmer placeras i passiva eller okvalificerade åtgärder eller väldigt korta utbildningsinsatser. fick Arbetsförmedlingen i in 104 nyanmälda arbetssökande. Den totala arbetslösheten i ligger nu högre än , detta innan varslen faller ut, vilket troligtvis kommer att ske . Vi har ungefär 1 500 personer inskrivna på Arbetsförmedlingen i , och det är 38 nyanmälda jobb. Det säger sig självt att det inte finns många jobb att söka för dessa 1 500 personer. var det 650 nyanmälda jobb, och då var inte feriejobben inräknade. Dem ser man inte ens till . Om den här utvecklingen håller i sig kommer att ha en arbetslöshet på i slutet av detta år. Det är som sagt väldigt oroväckande. kommun håller på att ladda för fullt för att göra allt vad man kan för att bistå dem som varslas och förlorar sina jobb och för att göra till en än bättre kommun att bo och leva i. Men de behöver självklart stöd och hjälp och efterfrågar detta från regeringen. Jag förstår att Littorin kommer att ta upp sitt gyllene paket, eller hur han brukar uttrycka det. Men det kanske inte är så gyllene att det är tillräckligt. Dessutom ökar kommuns kostnader för socialbidrag kraftigt. månad går budgeten med i underskott. Att många står utanför a-kassan är väldigt oroväckande. I det gyllene paketet, som Littorin tror är det universella verktyget, finns ingenting om a-kassan, som fortsättningsvis kommer att vara en oroväckande del för många i . Hur tror du att försämringarna i a-kassan kan skapa fler jobb? Vad tänker du göra för att förbättra situationen? Vi kan nog vara överens om att det ni har föreslagit inte är tillräckligt. 105 Arbetsmarknadsminister (): Det är naturligtvis lätt att dela oro. Det var bland annat därför jag var i och träffade . Då träffade jag ledning, de tre klubbarna Metall, Unionen och Ledarna och även Arbetsförmedlingen i , egentligen för att göra två tre saker: dels höra direkt med företagen hur de ser på sin situation, med orderflödet, framtiden och vad som är problematiken och på det sättet se hur man möjligen kan göra olika typer av insatser, dels höra med fackklubbarna och de varslade hur de ser på situationen. Det är också ett sätt att försöka se hur man tycker att det fungerar med kedjan mellan företag, omställningsavtalens aktörer, Arbetsförmedlingen och utbildningssystemet, så att det inte klickar i något led. Slutligen ville jag också på Arbetsförmedlingen höra om resurserna räcker och når fram och undersöka om det är några problem som finns kvar som vi kan åtgärda för att se till att det fungerar så bra som möjligt. Jag ska, även om det kanske låter uttjatat, börja med att återknyta lite till den förra interpellationsdebatten. Det är klart att det i grunden är så att när man är på ett företag som , som är en av landets största privata arbetsgivare, och de beskriver det kraftiga efterfrågefall som de har råkat ut för känner man sig rätt maktlös. Så är det. Det är ett mycket kraftigt efterfrågefall, särskilt för ett företag som som är så pass exportorienterat. Det spelar nästan ingen roll: Även om hade varit arbetsmarknadsminister tror jag inte att ens hon hade kunnat trolla fram kunder till de här företagen. Men då handlar det om att se vad vi kan göra för att försöka underlätta för företagen att ändå hantera situationen så väl det går. En sak man pekade på där och som man pekar på nästan på alla ställen jag är på är bankernas agerande och bristen på riskkapital. Om till och med ett så stort företag som upplever att man har problem med det, hur ska det då inte vara för de mindre företagen, underleverantörer och andra? Delvis hänger detta på det som jag beskrev i förra debatten. Jag lyssnade på den brittiska finansministern, som beskriver det som det värsta året . Vad som händer med en del av de stora internationella krispaket som kommit, som de 800 miljarderna dollar i , är att de suger upp tillgängligt riskkapital på marknaden. Det gör att även välskötta företag, vilket är det är ett fantastiskt välskött företag med fantastiska produkter står inför risken att nästan bli utan nödvändigt rörelsekapital för att kunna hantera situationen. Det är naturligtvis oerhört allvarligt. Det är ett stort problem som jag ser det. Om vi nu inte kan göra mer än att försöka göra det vi kan för att hantera det finansiella systemet är det klart att vi måste göra mer för att de enskilda personer som berörs ska få ett så tydligt och rakt besked som möjligt. Jag fick i den tidigare debatten frågan om jag kunde vrida om armen på finansministern. Jag vet inte om det var vad vi lyckades med. Men 4 miljarder extra till arbetsmarknadspolitiken är ändå en god idé. Det hjälper till exempel till med 2 500 nya coacher. De enskilda som riskerar att få lämna och andra bra företag ska få den individuella hjälp som de är berättigade till och förtjänar för att komma vidare. Den fråga uttalade, eller som åtminstone är underliggande, är: Räcker det? Det kan vi naturligtvis aldrig veta. Prognosläget just nu är extremt svårt. Vi vet inte hur det ser ut ens om , en månad eller . Det ska inte uteslutas att det kan behövas mer. 106 (): Det är självklart att det är jobb som behövs. Man kan genom politiska beslut vara med om att skapa jobb. Om man till exempel satsar på infrastruktur eller häver frysningen av statsbidragen till kommunerna leder det till jobb. Man kan satsa på grupper med låga inkomster och på så vis stimulera ekonomin. Man kan restaurera a-kassan. Det var en väldigt viktig stabilisator i svensk ekonomi för att upprätthålla efterfrågan när tiderna blir kärva. är det väldigt många som är beroende av en a-kassa, även om det är många som har tvingats lämna den och står utan skydd. En tredjedel av de arbetslösa är utan a-kassa och faktiskt hälften av de unga. Det finns väldigt många verktyg som regeringen och arbetsmarknadsministern skulle kunna använda men som de inte använder. När du uttalade detta om skitår, Littorin, tolkade jag det utifrån de insatser som ni har vidtagit och det ni gjort. Det är ungefär som att ni menade: Vi tänker inte göra så mycket för att motverka det. Det var passiv inställning. Det kommer att rulla på. Låt det ske. Det gjorde mig bedrövad. Det påverkar så många individer och hela samhällsekonomin totalt, och det slår också sönder sammanhållningen i samhället. Det kanske inte är så konstigt för en regering som har bidragit till vi har den sämsta a-kassan i . Den är till och med sämre än den i och . Inkomstskillnaderna har också ökat väldigt mycket. säger du att man har satsat på fler coacher. Jag har rest runt till jag vet inte hur många arbetsförmedlingar , och inte bara arbetsförmedlingar. Jag ska göra en bild av det jag har tagit del av. Först hade man inte personal till att göra det jobb man var satt att göra. Sedan började man flytta om personal från orter som behövde personalförstärkning till orter som behövde ännu mer personalförstärkning. ska man anställa en massa coacher. Det är coacher till Arbetsförmedlingen själv, man ska anställa arbetsförmedlare och man ska köpa upp privata coacher. Det är en ganska stor förvirring på Arbetsförmedlingen. Man säger: Vi hinner bara skriva in arbetslösa, men vi hinner inte så mycket mer. Det är väldigt oroväckande. Det är nu allting borde ha varit på plats. Det borde det egentligen ha varit långt . Vi i lade fram en lågkonjunkturrapport där vi föreslog väldigt många insatser som så här i backspegeln hade varit bra att ha. Men står ni här, och det är alldeles . Jag går över till frågan om fungerande likviditet i företagen. Det är självklart en avgörande faktor. Jag möter företagare som får sin checkkredit uppsagd eller nedskriven väldigt kraftigt. är ett stort och etablerat företag, och det har problem. Jag tror att det är lättare för det att lösa det än för alla små och medelstora företag som också är beroende av , och det är väldigt oroväckande. Det är beklagligt att bankgarantiprogrammet som regeringen har lagt fram och som vi gjorde allt för att skynda igenom här i inte heller fungerar. Arbetsmarknadsministern kan kanske rycka också lite i armarna. Det är många armar att rycka i här. Jag tänker kort gå över till vad samordnarna från regeringens sida har föreslagit för . Det är att människor ska kunna läsa med aktivitetsstöd eller a-kassa. Man vill ha forskningsstöd och ökade anslag till vuxenutbildningar. Ni har inte reparerat det ni drog ned tidigare. Det ska inte vara några mer neddragningar på högskolan. Man vill se kraftiga satsningar på infrastruktur och ett stopp av frysningen av statsbidragen till kommunerna. Kommer detta att ske? Man vill egentligen också se fler delar. Men jag spar det till mitt nästa inlägg och frågar om dem då. 107 Arbetsmarknadsminister (): Låt mig börja i slutet av frågorna. Jag tror att varselsamordnarna har varit väldigt betydelsefulla. De har gjort två bra saker. Det ena är att de har samlat de lokala aktörerna kring bordet. De har i princip lagt på bordet vad de olika aktörerna har för stödsystem . Sedan har man med det kunnat bygga system som har räckt ganska långt. Det andra är att man dessutom mot bakgrund av det som finns har gått igenom och pekat på saker som borde se annorlunda ut eller där man kunde ha mer. Det är precis som beskriver. Det har från alla län kommit olika typer av inspel i detta. När vi har talat med samordnarna har vi också märkt att det ibland har funnits informationsbrister. Man har inte känt till riktigt hur systemen fungerat. Då har vi kunnat försöka bistå med att visa det. Från en av de resor som jag varit på upptäckte jag att det tydligt var så. Vi bjöd då in samordnarna tillsammans med ledningen för Arbetsförmedlingen och ledningen för så att de skulle få tillgång till samma information för att underlätta och så att åtminstone de medel som vi har kommer till rätt användning. Det var i förrgår som varselsamordnarna redovisade för statssekreterargruppen. Det ska nu in i den ordinarie beredningsprocessen. Det ska inte uteslutas att saker och ting som varselsamordnarna begär och kommer fram till också är sådant som kommer att komma. Det finns mycket som är klokt. tog upp två exempel här. Det handlar om infrastrukturinvesteringar. Det är väldigt bra att kunna göra i det här läget.