prot · GW09131 · 2009-06-12 00:00:00 — Därför är det från den utgångspunkten jag gärna i en senare debatt skulle vilja ha svar på frågan: Hur löser man i vänsterkoalitionen konflikten mellan er, Socialdemokraterna och när det gäller det penningpolitiska ramverket? 122 (): Jag hade tänkt avnjuta den här debatten vid min tv-monitor. Eftersom jag är suppleant i riksbanksfullmäktige tänkte jag inte delta i debatten, men eftersom började med ett generalangrepp på min person och på eurofrågan, som ju inte direkt är ärendets natur känner jag mig i alla fall manad att bemöta henne. Det som gäller med euron, det nya med euron, är att den . Då kan man fråga sig: Blev det så illa som många sade i början? Domedagsprofeternas prognoser stod ju som spön i backen. Det skulle gå åt skogen. Det gjorde det inte, utan det har utvärderats ganska väl att hade varit med skulle vi ha haft en betydligt större utrikeshandel. Det hade lett till en högre produktivitet, en högre lönebetalningsförmåga i våra företag och högre inkomster för företag och för anställda. En första slutsats är alltså att vi hade haft en högre inkomst i om vi hade varit med i eurosamarbetet. Det andra som jag skulle vilja säga är att man kan säga att nationalekonomiska teorier egentligen övertygar ganska få, möjligen nationalekonomerna själva och en del andra. Men den praktiska erfarenheten, vad är den? har haft en högre tillväxttakt än . Man har kommit ifatt . Vi har ungefär samma bnp per invånare i och . Så var det inte . Man har historiskt sett haft en högre arbetslöshet i . har arbetslösheten gått ned. Det varnades mycket för så kallade asymmetriska chocker när euron infördes, det vill säga att länder skulle råka ut för händelser som skulle störa dem mer än de andra länderna för att de var annorlunda. I och i har vi råkat ut för en sådan chock, nämligen telekombubblans sprickande. Båda länderna har överlevt detta mycket väl. De offentliga finanserna i , för att ta ett annat exempel, har varit utmärkta precis som i . Men det som har drabbat är denna så kallade flykt till kvalitet som har gjort att vår valuta har fallit dramatiskt som också har diskuterats här. Den svenska kronan är inte kvalitet. Det har vi inte kunnat skydda oss emot genom att vi inte är med i euron. Jag vill inte förlänga debatten ytterligare, men jag ville ändå bemöta det generalangrepp som satte i gång här. 123 () replik: Jag måste säga att jag inte tyckte att det var något generalangrepp på som person när jag använde ett citat av honom. Det var det jag gjorde. Sedan försökte jag ge en bild av vad som hade hänt i svensk politik. Det var ungefär det jag gjorde, och sedan försökte jag säga att fler som varit euroförespråkare kanske borde tänka över detta. Något annat var det inte jag gjorde. Jag skulle bara vilja deklarera det här i talarstolen. Om tog åt sig personligen får jag i så fall be om ursäkt, men det var absolut inte min mening, och jag trodde inte att ett citat skulle tas så heller. Sedan kan jag ta en hel del andra exempel på euron och låsta växelkurser där vi ser problem . Självklart finns det andra orsaker än att man har anslutit sig till euron som valuta i , men där skulle man definitivt behöva kunna underlätta att komma ur den här fasen av krisen med hjälp av växelkursen. I stället får man skära kraftigt i välfärden och socialförsäkringarna. Det finns alltså en hel del att fundera över. Det är inte så enkelt och ljusblått som gärna vill få det att framstå som med en euroanslutning. Definitivt tror jag att det är bra mycket bättre att ha det penningpolitiska verktyget i våra händer här i . 124 () replik: Jag är inte kränkt. Jag är helt okränkt efter det angrepp som gjorde. Men jag ville bemöta detta i sak. Ta det här som sade senast om vi hade behållit verktyget i våra egna händer. Det som vi har sett under finanskrisen är detta: att ha en liten valuta i periferin leder till instabilitet och stora problem att hantera . Jag tror att är helt fel ute när hon påstår att har haft det enklare genom att stå utanför än om vi hade varit med. I själva verket framstår euromedlemskapet, inte bara ekonomiskt utan även politiskt, som en trygg hamn. Jag vill upprepa att om vi bara jämför med till exempel ser vi att har tjänat inkomster, har fått ned arbetslösheten mer än och har en mer stabil ekonomi. Det tycker jag talar till eurons fördel. Det kan finnas andra skäl till att har utvecklats så pass väl. Det handlar naturligtvis inte bara om euron. Men det går inte att säga att euron har varit till nackdel för . 125 () replik: Man kan se det så här också: Vi hade haft en högre ränta vilket så klart hade tvingat fram ytterligare finanspolitiska stimulanser för att stimulera ekonomin här i om vi hade varit med i eurosamarbetet just . Dessutom skulle vi ha haft färre arbetstillfällen i . Jag menar att genom att vi har ett verktyg till har vi större möjligheter att klara av kriser också. Det tycker jag också att vi har visat även tidigare, före krisen, då vi har haft en bättre ekonomisk utveckling och tillväxt än euroområdet och en lägre arbetslöshet. Det måste ju också vara värt någonting. Vi har dessutom en riksbank som är väldigt öppen vilket gör att vi kan stå och debattera här i kammaren på ett mycket bättre sätt än man kan göra i till exempel andra länder som är med i euroområdet. Det finns också en väldigt stark debatt i euroområdet om penningpolitiken och hur den sköts. Det kanske kunde vara bra att försöka få en förklaring på hur ett citat kan vara så oroväckande. 126 () replik: Jag försöker alltid bemöta människor som angriper mig. Jag vet inte det kanske inte är så i Vänsterparitet utan ni låter udda vara jämnt, men så gör vi inte i . Jag ska inte förlänga debatten mer, utan jag föreslår att vi tar en debatt om centralbanker och penningpolitik av den här mer principiella karaktären . Vi kanske kan göra det när vi har fått lite perspektiv på de lettiska erfarenheterna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 8 § Utvecklingen inom den kommunala sektorn Föredrogs finansutskottets betänkande 2008/09:FiU27 Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2008/09:102). 127 (): I skrivelsen om utvecklingen inom den kommunala sektorn kan man med all tydlighet se att den positiva ekonomiska utveckling vi har haft tidigare inom kommun- och landstingssektorn nu är bruten. ser vi en försämring på 6 miljarder jämfört med , och prognoserna ser tyvärr ännu mörkare ut. Under vår regeringstid kritiserade den borgerliga oppositionen att vi gav för mycket så kallade specialdestinerade statsbidrag till kommunerna. Ni i den dåvarande oppositionen uttryckte det som att detta är ett hot mot den kommunala självstyrelsen. när ni har fått regeringsmakten skulle man då kunna tro att ni skulle ändra på detta förhållande. Men vad ser vi, bland annat i den här skrivelsen? Jo, i stället har ni ökat de specialdestinerade statsbidragen med . Innebär det nu då att det kommunala självstyret i ännu högre grad urholkas under er regeringstid? Återigen kan man konstatera att ni ofta pratar om en sak men gör något helt annat. Om man tittar på utvecklingen inom barnomsorg och fritidshem ser man att barngruppernas storlek har ökat från 16 till över 33 barn per avdelning. Vi vet alla vad det leder till för barnens och personalens situation. Inom gymnasieskolan har andelen lärare med pedagogisk högskoleutbildning minskat från tidigare till . Även här skulle den borgerliga regeringen satsa, men ser vi också här att det har blivit tvärtom. Ni gick också till val på sloganen Jobben främst. De så kallade bidragen till enskilda individer skulle minska. Sanningen är nu att 2008 är kostnaderna för socialbidrag de högsta . Fler människor har alltså fått socialbidrag. Ni sade en sak, och det blev något helt annat. Regeringen själv bedömer att kommunernas kostnader för socialbidrag kommer att öka ytterligare , med . Stigande kostnader och vikande intäkter för kommunerna kommer att tära hårt på välfärdens kärna. Vad är då välfärdens kärna? Jo, det är just barnomsorg, skola, vård och omsorg. Resultatet kommer alltså att bli bland annat färre lärare, färre vårdbiträden, färre undersköterskor, färre sjuksköterskor och färre barnomsorgspersonal. , och Kommuner och Landsting har levererat rapporter som pekar på det akuta behovet av ytterligare ekonomiskt stöd till kommunsektorn för att bland annat förhindra stora uppsägningar. Enligt leder regeringens förslag i vårpropositionen till att mellan 10 000 och 15 000 jobb kommer att försvinna inom skola, sjukvård och omsorg. Vi har från Socialdemokraterna, föreslagit breda stimulanser för att investera ur den kris vi befinner oss i. Bland annat har vi föreslagit tillskott på till kommunsektorn 2009 och 2010. Genom att ge tydliga besked om insatser till kommuner och landsting menar vi att välfärdskrisen kan och ska bekämpas. När man har åkt runt i EU-valrörelsen har man mycket tydligt märkt vilken oro det finns ute i landet bland människor. Själv har jag varit runt i mitt hemlän, . Var jag än har varit känner människor stor oro för att kommunerna måste säga upp kommunanställda. Man ser hur kvaliteten försämras inom service. Man kan inte förstå att stödet till kommuner och landsting inte ökas nu när arbetslösheten ökar dramatiskt och det är tufft inom industri- och byggsektorn. Varför då öka på arbetslösheten med kommun- och landstingsanställda? Om ni från den borgerliga sidan nu inte vill lyssna på oss borde ni kanske ändå lyssna till er egen expertmyndighet . säger också bland annat att det bästa man nu kan göra för att minska välfärdskrisen och inte öka på arbetslösheten är att satsa på kommunsektorn. Vi socialdemokrater känner stor oro för kvaliteten i välfärden, inte minst när det gäller just skola och sjukvård. Vi menar att det behövs ett mer än dubbelt så stort tillskott till kommunsektorn 2009 och 2010 än vad regeringen föreslagit. Vi föreslår 15 miljarder i stället för . För att vårt ökade stöd ska gå till sysselsättning föreslår vi att en del av det extra stöd som vi skjuter till görs i form av ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting. Jag yrkar bifall till vår gemensamma reservation. Sedan hade jag tänkt önska glad sommar, men så kom jag på att finansutskottet ju kommer tillbaka , , så jag önskar trevlig helg! 128 (): var det många barn som gick till skolavslutning. var det många föräldrar som skjutsade sina ögonstenar till förskola och skolbarnsomsorg. Och var det många av oss som lämnade våra åldrande föräldrar till . Det visar vilken enorm betydelse som de kommunala verksamheterna har för vår vardag, för vår frihet och för vår trygghet här i . Vi lämnar över ett stort ansvar för våra nära och kära och för framtid till professionellt utbildade människor. har haft följande slogan: Utan kommunalare stannar . Det stämmer rätt väl. Det genomgående när man pratar med personal i vård, skola och omsorg är att de känner sig behövda och att de gör en viktig insats. Och oerhört många ger oerhört mycket mer än någon egentligen kan kräva av dem eftersom de ser att det finns många otillfredsställda behov, och det är inte lätt att lämna människor i sticket. Men det finns självklart också problem med de kommunala verksamheterna, problem som egentligen inte borde finnas, nämligen underbemanning, magra organisationer, brist på inflytande för personalen, illojal konkurrens från privata verksamheter, brist på resurser och undervärdering av kvinnodominerade arbeten som också leder till låga löner och visstids- och deltidsanställningar. Det är problem som måste åtgärdas. Dessutom har vi en regering som inte tar sitt ansvar utan till och med har påfört kommunerna extrautgifter för sådant som är statligt ansvar, till exempel medfinansiering för infrastrukturinvesteringar 2 miljarder bara och som har gjort en överföring av kostnader där man har tagit pengar från våra gemensamma försäkringar och fört över dem till kommunernas socialkontor. Bara har socialbidragskostnaderna ökat . I alla valrörelser talar alla partier om hur mycket de vill satsa på vård, skola och omsorg för att de är så viktiga. har till och med gått så långt att de säger att vi inte har råd med socialförsäkringarna och att de därför var tvungna att försämra både a-kassan och sjukförsäkringen kraftigt för att få fler i jobb så att välfärden skulle kunna betalas. Sedan kunde de i krisen inte satsa på jobben, för då skulle de satsa på kärnan i välfärden, och vi ser hur det går med den . Det rullar stora varsel över . Hur ser det ut? , innan den stora krisen var här, minskade antalet anställda i de kommunala verksamheterna med 12 000 personer. Jag undrar: Är det någon av er i denna kammare som har mött en lärare, en undersköterska eller en förskollärare som redan innan dessa stora uppsägningar och varsel kom ansåg att de var för många anställda och att de hade för lite att göra? Nej, inte en enda vinkar. Jag trodde inte det heller. I verkligheten är barngrupperna för stora, och de ökade faktiskt . Personaltätheten har minskat i såväl förskolan som i skolbarnsomsorgen. Även storleken på grupperna i skolbarnsomsorgen har ökat. Lärartätheten i skolan har däremot ökat lite grann. Men andelen utbildade lärare har minskat kraftigt. Egentligen kan man fråga sig om det där som vi brukar säga om att barnen är det viktigaste som vi har verkligen är sanning när man tittar på denna utveckling. En minskning av antalet anställda med 12 000 innebär att väldigt många barns behov inte tillgodoses. Men regeringen säger att man inte har råd att tillskjuta de pengar som behövs för att stoppa dessa varsel. Tiotusentals arbetstillfällen hotas. Man säger att man inte har råd att förhindra dessa uppsägningar. Det skulle kosta ungefär 5 miljarder. Man låter dem hellre gå till a-kassan. 5 miljarder är självklart mycket pengar. Men låt mig, herr talman, göra en liten jämförelse. Avskaffandet av förmögenhetsskatten kostar 7 miljarder. Det senaste steget i jobbskatteavdraget kostar 15 miljarder. För en tredjedel av dessa pengar skulle man kunna rädda dessa jobb i förskolan, skolan och vården. Jag kan göra en annan jämförelse. De hushållsnära tjänsterna kostar 1,3 miljarder. Det tycker regeringen är en mycket bra och nyttig reform. För dessa pengar skulle man i stället kunna få 2 000 barnskötare. Om vi skulle fråga svenska folket om man tyckte att det var bättre med 2 000 barnskötare för de 10 000 barn som berörs än att äldre herrar ska slippa städa sina toaletter och få skattepengar för det, tror jag att alla skulle säga att det är bättre att 10 000 barn får sina behov tillgodosedda. Attendo Care är största privata bolag inom äldreomsorg. De har verksamhet i 65 kommuner och har drygt 9 000 anställda. Ägaren är ett internationellt riskkapitalbolag med ägarintressen i ett stort antal branscher och länder i . Tillsammans med tre andra bolag , och Förenade Care står Attendo Care för av all privat äldreomsorg i . Och gissa av vem de alla ägs. Jo, de ägs av riskkapitalbolag. Vi vet bara var ett av dessa bolag skattar, och gissa var. Jo, det är i ett skatteparadis. Detta är en utveckling som applåderas av de borgerliga partierna och som till och med har drivits fram av borgarna. De använder till och med våra gemensamma skattepengar till detta. Behovsstyrd vård ska bli efterfrågestyrd. Ackordslöner och bonussystem anses vara det bästa för att stimulera vården. Det är tydligen också riktigt bra att våra gemensamma skattemedel går ned i aktieägares fickor eller i riskkapitalisters portföljer i stället för att gå till kvalitetsutveckling eller, om man så vill, till sänkta skatter. Vi har fått ett systemskifte i svensk välfärdspolitik. När revisionskontor jämförde bemanningen på tio sjukhem kunde man konstatera att den genomsnittliga bemanningen per boende var lägre på de privata vårdhemmen än på de kommunala vårdhemmen. Personalen är ju det som kostar i . Det gäller därför att spara om det ska bli någon vinst. Därför gäller det att hålla facket utanför arbetsplatsen. Årliga lönerevisioner, OB-tillägg, semestertillägg, försäkringar och andra förmåner som kollektivavtalet ger kostar, men det gör också själva tiden. Ju man ägnar åt varje vårdtagare, desto mindre blir vinstmarginalen. Fyra före detta anställda i ett av de företag som är satt i blockad i anmälde bolaget till enligt lex med följande motivering: Att ge kvällsmål och medicin, hjälpa den gamla med hygien och toalettbesök och byta om för natten är omöjligt . Jag tror inte att någon av oss vill att våra åldrande föräldrar ska behöva ha det så. redovisade resultatet av en granskning av 50 auktoriserade hemtjänstföretag i . Det visade sig att 35 av dessa företag saknar kollektivavtal för sina anställda, 23 av dem hade inte lämnat in någon årsredovisning till , och 12 av dem betalade ingen eller en mycket liten pensionsavgift för sina anställda. Detta är alltså företag som till finansieras av våra skattepengar. Hur samhällsekonomiskt är det, herr talman, att låta privata riskkapitalbolag arbeta för att driva upp efterfrågan på vård? Hur samhällsekonomiskt effektivt är det att betala läkare per patient så att de som har små åkommor återkommer och återkommer och så att de som har stora vårdbehov inte får den hjälp som de behöver? Vi har sett förskräckande exempel där patienter till och med har nekats att få komma till sjukhuset för att samtalet ska avslutas mycket snabbt, och patienten i fråga dog. Den pedagogiska mångfalden som den så kallade friskolereformen skulle leda till uteblev nästan helt. av friskolorna har någon form av alternativ pedagogik. För att maximera sina marknadsandelar gäller det att nå så många elever som möjligt, och då är det oklokt att vara för udda eller för specialiserad. Konkurrensen slätar ut i stället för att diversifiera. Friskolebranschen har utvecklats till en miljardindustri, en lågriskbransch med säkra intäkter från det offentliga. Utbildningsmarknaden värderas till , och vi kan se hur koncerner växer fram. Ett och samma bolag kan driva många olika skolor som ingår i samma koncern. Några av dem är Vittra och Framtidsgymnasiet. Det finns även som går under Ultra Education som också driver andra skolor. Vi vet att det finns både Wallenbergägda skolor och skolor som drivs av andra bolag. Dessutom kan vi i skrivelsen läsa att lärartätheten i de så kallade friskolorna är betydligt lägre än i de kommunala skolorna. Hemma i min kommun har vi också, vilket är ett stort problem i sig, en skola där av lärarna har en utbildning. Utbildade lärare är förstås bra mycket dyrare än outbildade lärare. Lägger man ihop de olika studierna av de senaste decenniernas friskoleäventyr framträder bilden av ett fiasko. Skolan har blivit dyrare, inte billigare, som utlovades. Segregationen växer stadigt som resurserna att satsa på de elever som behöver extrastöd urholkas. Och studieresultaten har inte förbättrats, snarare tvärtom. Någon mångfald av pedagogiska metoder har inte uppstått, däremot en överetablering av friskolor på en alltmer konform marknad dominerad av stora utbildningskoncerner som gör goda vinster på skattebetalarnas bekostnad. Den långsiktiga följden är att rätten till utbildning håller på att urgröpas. Det gamla parallellskolesystemet, där de rikas barn gick i en typ av skolor och de fattigas i andra, är på återtåg. Det är helt enkelt svårt att se fördelarna med privatiseringarna, men visst finns de. Det gäller bara att leta på rätt ställe: på banken, eller i praktiken oftast på börsen. Våra fyra stora inom äldreomsorgen omsatte tillsammans . , ett privat bolag, gjorde en vinst på . Det motsvarar 168 anställda. Det var många missbrukare som kunde få vård för de pengarna. Men det här gör ju inget, för det är verksamheter som drivs av det kallar ivriga bävrar, sådana som hon ville att alla svenskar skulle bli förebilder i entreprenörskapet. För bara skulle ingen svensk politiker ha blivit tagen på allvar om han eller hon hade föreslagit att transnationella riskkapitalbolag och hedgefonder borde få göra vinster på skattefinansierade skolor, vårdcentraler och äldreboenden. är det självklart till den grad att privatiseringsvågens mesta förespråkare, , meddelade att de inte längre ska profilera sig på driftsformerna i sjukvårdspolitiken. Det är uppenbarligen en strid som man anser att man har vunnit. ska man i stället börja prata om patientens rättigheter. Kanske kan man se det som ett litet erkännande av att det inte är medborgarnas eller patienternas bästa som har varit målet med privatiseringspolitiken utan företagens. Jag yrkar bifall till vår gemensamma reservation från s, v och mp. 129 (): Jag vill uppehålla mig vid alla de ljuspunkter som finns i den stora verksamhet i våra kommuner och landsting som är så viktig för oss alla. Det är mycket som är glädjande trots våra dystra tider. Kommuner och Landsting ger ut ett veckobrev. Den här gången rapporteras det om bra skolkommuner. , , och gratuleras för bra skolor. Det här är exempel på den utveckling av kommunernas verksamheter som pågår för fullt. Jämförelser görs för att kunna sprida bra sätt att arbeta och sprida bra verktyg för att förbättra verksamhet och kvalitet. Våra gymnasieskolor är ett område där det säkert finns mycket att lära av varandras erfarenhet då kostnad och resultat varierar mycket mellan olika skolor och kommuner. Kostnaderna varierar mellan 52 000 och 106 000 per plats, och andelen gymnasister som går ut med högskolebehörighet varierar mellan . Alliansregeringens satsningar på förbättrade kunskaper och ordning i skolan visar vägen till bättre resultat i skolorna, och allt fler klarar målen i i alla ämnen. Det finns mycket att göra, men det är oroande att det är allt fler som inte blir godkända i matematik och att svenska elever får sämre resultat i internationella jämförelser som gäller matematik och naturvetenskap. En annan glädjande nyhet som vi fick i förrgår från SKL är att väntetiderna i sjukvården förbättrats. Svensk sjukvård har hög kvalitet och har länge stått sig väl i internationella jämförelser. Däremot har tillgängligheten varit usel. Det är därför ett glädjande besked att väntetiden har gått ned till i flertalet landsting. Men även här finns det mycket att göra, och alliansregeringen har satsat ordentligt för att få ned köerna ytterligare. Det pågår således ständiga förbättringar. Alliansregeringen införde ett kvalitets- och jämförelseprogram för skolor, vård och omsorg för att man ska kunna dra nytta av varandras erfarenheter. Alliansen har också genomfört ett stort antal reformer för valfrihet och alternativ, vilket också bidrar till kvalitet och nya sätt att arbeta. Kommunerna visar sammanlagt ett resultat på 2008 och har en genomsnittligt god soliditet på . Kommunekonomin kommer dock att drabbas av den ekonomiska krisen och kommer att få försämrade resultat när kostnaderna fortsätter att öka med kanske , medan skatteintäkterna kommer att utvecklas betydligt långsammare. När man läser braskande rubriker får man lätt intrycket att skatteintäkterna kommer att minska . Så är det dock inte. Skatteintäkterna, som utgör två tredjedelar av kommunernas inkomster, kommer att öka, om än bara med någon procent. Det är utomordentligt dystra tider. Men finanskrisen och lågkonjunkturen slår i första hand mot företag, enskilda personer och staten, vars skatter på kapital minskar drastiskt och som står för arbetsmarknadsåtgärder. Resultaten i kommunerna kommer att försämras och blir kanske noll och , och sedan kanske de till och med hamnar på minus. Lågkonjunkturen ställer därför stora krav på kommuner och landsting att arbeta oförtrutet och att utnyttja möjligheter till effektiviseringar och förbättrad verksamhet. I rapporten om jämförelse mellan skolor konstateras dock att framgång inte nödvändigtvis innebär mer resurser. Det viktiga verkar vara hur resurserna används. Det går alltså att vidareutveckla även inom ramen för de resurser man har. Verksamheterna måste också anpassas till de demografiska förändringarna. Till exempel minskar antalet elever i bara med 34 000 elever.