prot · GW09103 · 2009-04-21 00:00:00 — Det är till och med så, justitieministern jag förmodar att justitieministern känner till detta faktum också att det finns resonemang inom myndigheten som säger att man förmodligen får slå igen tre större polisstationer i , just för att klara ekonomin. De fyra mindre kommunerna i , , , och , ska bemannas, och man ska försöka få i gång så kallade kommunpoliser, två stycken i vardera kommunen. Det kommer då att krävas att kommunerna i sin tur ställer upp med resurser för att man tillsammans ska kunna lösa det här och ha bra service men även bemanning. Det här betyder att kommunerna är i en svår ekonomisk situation det vet vi allihop och polisen är i en ytterst svår situation. Tillsammans ska man försöka lösa det här. Därför blir min fråga också jag har haft den funderingen tidigare till justitieministern hur det blir med resurser till polisen. Förhoppningen är fortfarande att vi kan få ett positivt besked, för det här är inget bra läge för en polismyndighet som den i , som i sig gör bra ifrån sig och visar upp goda resultat men just nu står inför stora svårigheter. 57 (m): Låt mig först bara när det gäller säga att jag delar uppfattningen att det är en fantastisk verksamhet som bedrivs där. Däremot har naturligtvis liksom andra polismyndigheter en rad frågeställningar att arbeta med. När det gäller eventuell stängning av ett par polisstationer handlar det också om att man genom att öppna medborgarkontor får en betydligt bättre service till allmänheten, vilket har tagits emot hyfsat bra. Det är det valet man står inför. På flera ställen där Socialdemokraterna har stängt polisstationer har man genom ett bättre samarbete och genom att använda sig av medborgarkontorslösningen fått en möjlighet för allmänheten att vända sig till polis på vardagar och annat, vilket man inte har haft tidigare. Sedan måste man ha en rörlig polisverksamhet i yttre tjänst. Men låt mig gå tillbaka till interpellationen. Jag vet inte om jag har dåligt minne, men jag har för mig att har varit finansminister. Då är det väl känt att det inte är så att regeringen anslår medel direkt till eller , utan vi har en ordning där vi anslår resurser till polisverksamheten till , som utifrån de bedömningar och riktlinjer som har kommit från staten fördelar pengarna. Jag tycker att det är en väldigt bra ordning. Det är också så att har det kommit till, och det kan man tycka är väldigt lite, men det är mycket pengar. I vilken utsträckning det kommer till del vågar jag inte svara på. Men det är märkvärdigt om man säger att i varaktig anslagsökning, det är inga resurser. Den här regeringen har den inställningen att när man höjer ambitionsnivån och lägger in så pass mycket resurser måste man försäkra sig om effektivitet i organisationen. Därför har vi tillåtit och är medvetna om att man går med underskott . Man använder anslagskrediten därför att vi gör en väldigt omfattande genomlysning av verksamheten. Jag kan säga att jag inte trodde att det fanns så mycket elände som det fanns i garderoberna efter tidigare styre, och då har jag ändå suttit i och varit engagerad i den här verksamheten. Det visar sig då att under det här året, från myndigheternas prognoser och prognoser som var väldigt olika, har man nu i det närmaste kommit överens. Det är en riktig lista som drar om vad behöver göra för att hamna någorlunda rätt. Det handlar då om att minska övertidskostnader, att inte återbesätta vissa tjänster, att dra ned på utbildning och en del andra saker sådant som naturligtvis aldrig är särskilt roligt. Men det är ändå på det sättet att man i det här arbetet också åstadkommer en ökad effektivisering. Vad vi säger är att vi ska ha fler poliser, och vi har utöver att vi ökar antalet poliser dessutom sett till att det finns ett mål om att fler av de poliser som finns ska arbeta ute bland medborgarna. av resursarbetstiden ska användas i yttre tjänst. Det innebär att det blir fler poliser ute bland människor och färre på andra håll. Sedan är det en myt, det här att arrestbevakning inte skulle vara en polisiär uppgift. Det är ett polisansvar. är det fördelaktigt om man kan lägga ut det på någon annan än en polisutbildad, men det är inte så att det är meningslös verksamhet för en ny polis att se hur arrestantbevakning går till. Det finns situationer där det kan vara nödvändigt. 58 (): Min fråga är ställd mot bakgrund av att haft budgetunderskott och har betydande problem med sin ekonomi. Statsrådet säger att regeringen inte kan peka ut några särskilda pengar till just . Men är en del av ett större budgetproblem. Ett miljardunderskott befaras. Kanske står för av det underskottet. Statsrådet har inte i sitt svar till mig nämnt det gjorde hon dock nu i sin muntliga framställning att regeringen i tilläggsbudgeten föreslår ett tillskott på . Men det finns ingen motivering om vad de pengarna ska användas till. Är anledningen att eller polisen i andra delar av landet har stora underskott, eller handlar det om EU-ordförandeskapet? Vad är skälet? Normalt brukar regeringen kunna motivera varför man tycker att pengar behöver tillföras. Anledningen kan rimligen inte vara att man vill bli av med underskottet, för då är 150 miljoner i ljuset av miljardunderskottet naturligtvis ingenting att komma med. Kanske har man någon tanke om att pengarna ska användas till EU-ordförandeskapet exempelvis. Det där har regeringen i sin tilläggsbudget inte på något sätt nämnt något om. Jag blir något häpen när jag hör statsrådet säga: Regeringen är medveten om att polismyndigheten i nu har stora underskott. Vi får låta dem hålla på med sina underskott ett tag till. Men om de haft underskott och de har en prognos för tiden framöver som innebär att de, om statsrådet och den här regeringen får fortsätta, kommer att ha ett underskott undrar jag hur länge statsrådet medvetet ska säga: Det är bra om de får fortsätta ett tag till med sina underskott. Vi får se om de på något sätt kan effektivisera sin verksamhet. Lite häpnadsväckande säger nu statsrådet att det har varit ett sådant elände i polisverksamheten i . Ja, statsrådet har ju en partikamrat, , som under förra perioden exempelvis varit ordförande inom polisen. Jag vet inte vilket elände hon i så fall bidrog till, men statsrådet får väl göra upp om det med henne direkt eftersom ni råkar tillhöra samma politiska parti. Om en moderat bidragit med elände som den andra moderaten ska förvalta vore det väl bra om regeringen kanske tog itu med situationen och såg till att fick bättre förutsättningar. Jag vill återge vad konkret säger om sin situation: eftersom andelen civilanställda i myndigheten redan nu är den lägsta i Polisen. Med för stora neddragningar riskerar man att poliser måste överta uppgifter som görs av civila. Att uppnå målet om 50 procents synlighet blir därför mycket svårare. Statsrådet, som ändå har ansvaret för polisverksamheten, säger alltså: Låt dem fortsätta med underskott. Själva säger de: Det innebär att vi kanske inte ens kan synas på gator och torg. Framför oss ligger att polisen i har ett omfattande arbete inte minst under EU-ordförandeskapet. Ändå kommer inget besked från regeringen om huruvida man får någon form av tillskott som handlar om EU-ordförandeskapet och inget besked från regeringen om huruvida man ska bli av med det här stora underskottet. I stället ska man gå in med ett ackumulerat underskott på ett par miljarder kronor för polisverksamheten i sin helhet och för . Det är inte seriöst, , att säga: Vi kan hålla på med underskott ett tag till. Man måste faktiskt ta ansvar också för polisverksamheten i . Naturligtvis kan resultatet inte bli annat än det som polisen själv beskriver, det vill säga att en hel del av de polisaspiranter, de nya poliser, som kommer ut i verksamheten får göra jobb som de inte har utbildats för. De får göra jobb som civilanställda kunde ha gjort bättre, effektivare och till en lägre kostnad. Det måste statsrådet ta ansvar för! 59 (): Jag har här försökt återge den beskrivning som jag fått från polismyndigheten i . Jag tror på den beskrivningen. Visst är detta med arrestantvakter en polisiär verksamhet. Men man har haft och har ordningen att hyra in folk detta har fungerat väl för att mer kunna vara ute för att till exempel beivra gatuvåld. säger man själv från polismyndigheten att det kan bli besvärligt. Det är jättebra, som jag sagt, att man får nya aspiranter. Men inte en enda svensk ettöring följer med dem. Det betyder att man får knapra på andra ställen. Jag är rädd om polismyndigheten i som gör ett alldeles strålande jobb. När det gäller medborgarkontoren kan man väl säga: Ja, de är väl så där nöjda i . Men vad var alternativet, statsrådet? Ja, alternativet var att polisverksamheten helt skulle försvinna och att utgå från . Dessutom är det så att man gör det här i rent besparingssyfte, inte för att höja kvaliteten; så är det. Det är bra att statsrådet har målsättningen att vi ska ha fler poliser ute. Men jag ställde stillsamt en fråga här: På vilket sätt kan statsrådet tillse att polismyndigheten i på ett bättre sätt kan fullgöra sina uppgifter? Jag pratar inte om någon tidigare regering eller om någon annan som varit ansvarig, utan jag ställer en direkt fråga till justitieministern som ju också besökt . Man är i ett kritiskt läge och behöver hjälp. Ansvaret finns hos justitieministern. Jag hoppas verkligen att polisen i också kan visa upp goda resultat. Men är det krisläge. Var snäll och ge ett svar om det och prata inte om annat! 60 (m): Jag har ganska färska erfarenheter av att vara ordförande i polisnämnden i . Innan jag blev statsråd var jag ordförande där , så jag har ganska bra koll på resurser. Det är en myt att man gått med underskott . Både 2007 och 2008 var det en positiv utgående balans. Däremot har vi i prognosen en dipp, ett minus på 10 miljoner, vilket naturligtvis är väldigt illa. Inte heller jag tycker att det är bra. Men man ska inte svänga sig med retorik om att det varit underskott och jättelika problem. Det har faktiskt varit plus. Man måste läsa ordentligt vad som står i olika rapporter om ekonomin i myndigheten. När det gäller EU-ordförandeskapet och den typen av större händelser som är resurskrävande för kan jag säga att vi ganska har fått bedömning av kostnaderna för de planerade insatserna. Vi vet i varje fall har det tidigare varit så att det är sällan som det går att beräkna sådant här riktigt rätt. Därför har tidigare regeringar menat vi har ungefär samma inställning att man just när det gäller den typen av större aktiviteter i efterhand får göra justeringar eftersom det aldrig går att i förväg fullt ut reda ut hur det ska vara. Självklart måste vi betala för verksamheten. Jag har varit väldigt tydlig om vårt mål om 20 000 poliser, om en effektivisering av verksamheten och om att denna självklart ska finansieras. Vi har varit öppna om att vi använder anslagskrediten innevarande år eftersom vi bedriver ett ganska ordentligt genomlysningsarbete. Naturligtvis avser vi att återkomma för att räta upp när det gäller siffrorna. Man kan ju inte hur länge som helst köra på rött; det vet alla. Den här metoden har tidigare använts av ministrar och fungerar väl. Eftersom kom in i debatten måste jag säga följande. Vilket stöd kan få? Ja, en sak är det väldigt viktigt att ha klart för sig: att är en av de myndigheter där det i likhet med många andra varit ganska hög medelålder. Det innebär att man har svårt att få tillräckligt många i yttre tjänst. Det faktum att vi nu får in nya aspiranter och så att säga ändrar på strukturen innebär något lättade förutsättningar. Det jag fick klart för mig i , något som är väldigt bra, var att man kände att regeringens stora satsning på krafttag mot den grova organiserade brottsligheten samt möjligheten för lokal polismyndighet att få stöd från säkerhetspolisen och de centrala polismyndigheterna har betytt väldigt mycket. Just i jag avser då inte bara , om nu någon tror det, utan också flera andra ställen har man stora problem med väldigt grov organiserad brottslighet. Här har man, vilket man var väldigt glad över, fått både en kompetens som man inte haft tidigare och resursförstärkningar. Där kommer alltså nu på plats förstärkningar som är betydelsefulla och som kan användas. har det varit min ambition att se till att det ute i bygderna finns möjligheter att få det extrastöd som krävs när det gäller att ta tag i den typ av organiserad brottslighet som bitit sig fast därför att vi har haft för få poliser och för dålig tillsyn så att säga av markplanet. Detta är en viktig sak för mig. Jag tycker att det är ambitiöst. Det är ändå ett effektivt tänkande att man i orkar arbeta med ungdomsproblematiken och det brottsförebyggande arbetet. Det är möjligt att det saknas resurser. Jag lyssnade på en del arbete som polisen gjorde i gymnasieskolan. Jag var väldigt imponerad av deras samverkan med ungdomarna. 61 (): Det är alldeles uppenbart att statsrådet inte har något svar på frågan: Kommer polisen i att få mer ekonomiska resurser? Svaret är : Jag vet inte. Det är naturligtvis allvarligt om polisen i ska genomföra nedskärningar med . Man räknar med ett underskott på . Statsrådet säger att de får fortsätta att arbeta på kredit. Vi har förstått att det ska bli 20 000 poliser, men det ska ske på kredit. Med inställningen att allting ska skötas på kredit i fortsättningen är det inte så konstigt att den här regeringen har lyckats förvandla ett överskott, som man övertog från den tidigare socialdemokratiska regeringen, på 70 miljarder till ett befarat underskott på . Det lilla tillskott på som regeringen i tilläggsbudgeten lägger till polisen är inte motiverat. Statsrådet har inte heller någon motivering. Är det EU-ordförandeskapet eller polisen i , i eller någon annanstans som i första hand ska uppmärksammas? Uppenbarligen har inte regeringen någon bestämd uppfattning om vad pengarna ska användas till. Det är en så liten droppe i havet att det ju inte betyder särskilt mycket. Om ensam befarar ett underskott på och dessutom har ett ackumulerat underskott och om i sina sammanställningar talar om att det inte är 1 utan kanske i ackumulerat underskott är ju ingenting att prata om i sammanhanget. Jag konstaterar att statsrådet i sitt svar erkänner att det blir färre civilanställda och därmed mer ineffektivt eftersom poliserna får göra det jobb som civilanställda kunde ha gjort till lägre kostnad. Vi utbildar poliser men kan tyvärr inte sätta dem i verksamhet för det som de är utbildade för eftersom vi inte har tillräckligt många civilanställda. Det är bankrutt i statsrådets poliskista. 62 (m): Det är intressant när underskottet ökar och fördubblas under ett enstaka inlägg. Man får väl försöka hålla sig till en siffra i varje inlägg. För finns det en prognos på ett underskott . De tidigare två åren har det varit överskott, vilket tydligen inte kände till. När det gäller förhållandet mellan poliser och civilanställda gick det 3,37 poliser på varje civilanställd i . var motsvarande siffra 3,50. Vi har alltså en högre täthet av civilanställda än när Socialdemokraterna styrde. Det varierar något. Variationen beror framför allt på att man har avstått från att återbesätta en del temporära anställningar. Det beror på att nystartsjobb eller motsvarande har avslutats. Det är ju inte det allvarliga. Jag har varit väldigt tydlig med att jag tror att polisen kommer att behöva många fler med en annan utbildning än polisutbildningen. Det låter på som om det självklart skulle vara så att väl utbildade poliser har för hög utbildning för civilanställda uppgifter. Det är helt fel. De civilanställda vi behöver och kommer att behöva mer av är analytiker, ekonomer och många högutbildade. Jag vill inte delta i diskussioner där man försöker gradera vad som är viktigt och inte viktigt. Jag tror att vi har ett bra budgetarbete inom polisen, men jag tror att en genomlysning och krav på att pengar används effektivt är helt nödvändigt. Tillför man stora resurser måste man också se till att pengarna kommer dit där det är meningen att de ska vara. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2008/09:429 om minskade försvarsanslag 63 Försvarsminister (): har frågat finansministern om han kommer att verka för att det ekonomiska utrymme som frigörs genom minskade försvarsanslag används för fortsatta skattesänkningar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Utifrån förslagen i budgetpropositionerna har effektiviseringar och besparingar gjorts inom försvaret, främst avseende materielförsörjningen. De frigjorda medlen har dock i allt väsentligt använts för förstärkning av Försvarsmaktens operativa förmåga och ominriktningen av försvaret. I den försvarspolitiska inriktningspropositionen som lämnades till bedömer regeringen att de ekonomiska nivåerna för området försvar, som regeringen redovisade i budgetpropositionen , bör vara utgångspunkten för den årliga prövningen i respektive års budgetproposition. Därmed utgår den föreslagna utformningen av det framtida försvaret ifrån de ekonomiska ramarna i budgetpropositionen vilket innebär oförändrade försvarsanslag efter 2011. I den försvarspolitiska inriktningspropositionen bedömer regeringen vidare att ytterligare medel bör kunna frigöras genom rationaliseringar inom till exempel stödverksamheterna och att dessa medel i stället bör nyttjas för den operativa verksamheten inom försvaret. Omfattningen av denna omprioritering av medel kan klarläggas först efter noggrannare genomlysning och beräkning. Regeringen avser därför att återkomma i denna fråga. 64 (): Bakgrunden till min interpellation är ganska enkel. lade finansminister i fram förslag om och argumenterade mycket hårt för att man skulle skära ned försvarets kostnader med åren framöver. Jag kan läsa ur under . Där säger : Skattesänkningarna som utlovats för låg- och medelinkomsttagare ska delvis betalas av neddragningar på försvaret. Vidare säger han: ska försvarets anslag ha minskat med 4 miljarder eller cirka en tiondel. Enligt finansminister är försvarsminister med på noterna, skriver . Det sista vet vi inte var sant. Det första att vi ska dra ned försvarskostnaderna med verkar inte heller vara sant. Eftersom finansministern utlovade i sänkta försvarskostnader, har jag frågat honom om han står fast vid det. Han vill uppenbarligen inte svara utan skickar frågan vidare till den som fick överta efter det misslyckade löftet, nämligen . hade inte stått i den här talarstolen om inte hade gjort det där påståendet och sedan inte kunnat infria det hela. Det är en realitet att i det svar som jag har fått av Tolgfors har jag inte fått svar på min första fråga: Anser finansministern att det är möjligt att sänka försvarets kostnader med 4 miljarder ? Ska jag tolka det som att det inte är aktuellt längre? är lagd åt sidan. profeterade 2007 om något som är aktuellt. Är det så jag ska tolka försvarsministerns svar? Det är inte längre aktuellt med de 4 miljarder som talade om . Jag vill ha ett rakt svar på frågan. Min andra fråga gällde om det ekonomiska utrymme som kan frigöras genom det minskade försvarsanslaget ska användas för skattesänkningar på det sätt som lovade . Eftersom det inte blir några sänkningar av försvarsanslagen kan det uppenbarligen inte finnas några pengar för finansiering av skattesänkningar. Då får väl skattesänkningarna finansieras på det sätt som vi varnade för , nämligen det som håller på att inträffa, via krediter och lån. Vi lånar till skattesänkningar. lovade en gång sänkta försvarskostnader för att finansiera sina skattesänkningar, men i realiteten blev det inga sänkta försvarskostnader. Det blev i stället på det gamla traditionella moderata sättet: sänkta skatter finansierade med lån, skulder, underskott och en växande statsskuld. Det enda Tolgfors säger i sitt svar är att de eventuella effektiviseringar och rationaliseringar som kan göras ska komma försvaret till godo. Jag kan bara sammanfatta och konstatera att det blev ett fiasko för påståenden, löften och uttalanden i om att försvarets kostnader skulle tas ned till 2007. Det enda som blev en realitet av det löftet var att försvarsministern fick avgå. Man kan alltså säga att om finansministern inte lyckades sänka kostnaderna för försvaret med 4 miljarder lyckades han i alla fall sänka en försvarsminister och ersätta honom med en ny som får hålla sig till den ram som finns. Försvaret kommer inte att bidra till någon finansiering av sänkta skatter, utan det blir som vi befarade: Sänkta skatter betalas via fortsatta lån och fortsatta underskott i statens finanser. Då känns igen på nytt. 65 Försvarsminister (): Jag ber kammaren notera två saker. För det första deltar inte i den här debatten. För det andra handlar debatten om försvarsanslag. Det är det interpellationen handlar om, och det är också det jag tänker besvara. Det är alldeles korrekt som nu beskriver att vi planerar utifrån oförändrade försvarsanslag. Den som söker glädje i sänkta försvarsanslag får i stället söka sig till oppositionen. I de motioner som Socialdemokraterna har lagt fram, liksom i motionerna från och Vänstern, finns massiva nedskärningar av svenskt försvar . Det är till och med så att man trappar upp de nedskärningar man föreslog från 1,8 miljarder till 2 miljarder , vilket så klart kraftfullt kommer att urholka försvarsförmåga, alternativt kasta försvaret ned i nya svarta hål. Det är heller inte utrett hur man ska läsa Socialdemokraternas motion, deras svar på inriktningspropositionen, relativt den budget de lade fram . Det enda vi förstår är att deras budget är helt inaktuell. Vad som kommer i stället vet vi inte. Det finns en betydande splittring inom oppositionen. Det gjorde det . ville öka förbandsverksamheten. Socialdemokraterna och ville minska den. ville öka internationella insatser medan socialdemokrater kraftfullt argumenterade för att gå ifrån den internationella solidariteten. Inte blev det bättre när oppositionspartierna vart och ett presenterade olika motioner om försvaret. Man manifesterade alltså splittringen. ville avskaffa värnplikten. Socialdemokraterna hävdade i ord att de ville ha den kvar men skrev delvis något annat i motionen. Vänstern ville att helt ska utebli från det gemensamma ansvaret i EU:s stridsgrupper. Socialdemokraterna ville sin vana trogen stoppa ledarskap i dessa stridsgrupper, men skulle ändå i någon del vara med. Det som förenade oppositionen var fortsatta kraftiga nedskärningar i försvarsbudgeten: 6 miljarder , om man ser 2010 och framåt. Besparingarna som görs innevarande år kommer dessutom till. Det var en motion utan varje form till förslag på hur man kan öka landets försvarsförmåga eller internationella ansvarstagande. Det enda man presenterade var en inriktning för sänkt användbarhet och sänkt tillgänglighet. har vi möjligen, fru talman, sett den fjärde socialdemokratiska försvarspolitiska talesmannen materialisera sig. Jag har haft att göra med , , och . Alla säger helt olika saker om partiets försvarspolitik. pläderade för kraftigt ökade försvarsanslag 12 miljarder eller något sådant kostade hans förslag. är upprörd över att de inte sänks tillräckligt mycket. Inga beräkningar, inga ekonomiska redovisningar finns i partiets försvarspolitiska motion på varifrån man ska ta dessa 2 miljarder, än mindre någon konkretion om hur det ska förverkligas. parti Socialdemokraterna talar i sin motion om försvarets ansträngda budget, och lösningen blir att budgeten ska bantas med ytterligare 2 miljarder. Jag förstår nu på att det inte var tillräckligt, för det är 46 miljarder han egentligen är ute efter. Då kan han använda sitt nästa inlägg till att specificera varifrån han tycker att dessa pengar ska tas i försvarets nuvarande verksamhet. Är det mer av den internationella solidariteten vill skära bort? Ska vi lämna fler internationella insatser, eller handlar det om förbandsverksamheten på orterna runt om i landet? När satt i regeringen lade de ned 60 förband och verksamhetsställen, men det räcker inte, säger ta mer pengar!