prot · GX0941 · 2009-12-02 00:00:00 — Det är väl ändå att fara med osanning. Sanningen är väl ändå den att den moderatledda regeringens mål är att svenska löntagare ska betala skatt på en genomsnittlig europeisk nivå. Jag har hört vår statsminister, moderaten , uttrycka förhoppningen att hans ålder och det procentuella skatteuttaget i ska mötas, och jag tror inte att han menade efter att han har fyllt . 129 () replik: Tack, , för inlägget. Jag tror att vi behöver ägna en del tid fram till valet och säkert under valrörelsen åt denna fråga. Vad jag förstår är det tolv av er drygt hundra personer starka riksdagsgrupp som kommer att vara aktiva i en interpellationsdebatt, inte med statsministern utan med finansministern, om jobbskatteavdraget kontra den princip som ni menar inte efterlevs om att pension är uppskjuten lön och att det är en orättvisa i beskattningen. Men, , är det inte så att som löntagare har man kostnader för inkomsts förvärvande som man inte har som pensionär? Är inte jobbskatteavdraget i praktiken ett schabloniserat, generellt, förenklat avdrag för just detta faktum att man har kostnader för att ta sig till och från jobbet, till skillnad från den som får en pension utbetald med en löneavi? Jag känner att ert parti kommer att elda otroligt mycket under valrörelsen. Ni ställde ju upp alla de tidigare socialdemokratiska hjältar som har inträtt i pensionärernas ålderskategori med förre statsministern och förre LO-ordföranden i spetsen på er kongress. inställer sig dessa som frivilliga valarbetare. Jobbskatteavdraget och pensionärerna kommer att bli en av valrörelsens största fråga. Då är min fråga till er: Är det så att man som löntagare inte har några kostnader alls för att ta sig till arbetet? Är det samma kostnadssituation för en pensionär som får pensionen utbetald med en löneavi som för den som och morgon och ibland och kvällen ska ta sig till och från ett arbete? 130 () replik: Det är väl inte jag som ska behöva svara på frågorna, eftersom det är som representerar regeringsalternativet här, när jag opponerar mig mot ert förslag. Men jag kan ändå göra det, precis på samma sätt som jag gjorde i mitt inledningsanförande. Pensionen är av lönen. Jag tycker att de eventuella avdrag för resor och liknande som den som jobbar behöver göra räcker mycket väl som kompensation. Det är ju en väldig skillnad på vilken inkomst man får som pensionär och som löntagare. Dessutom, som jag också sade i mitt inledningsanförande, har pensionärer ofta mycket andra utgifter som inte en löntagare har. Till exempel kan man behöva ta färdtjänst om man ska åka någonstans, och det är betydligt dyrare än en vanlig bussresa på många orter. Man har oftast mycket dyrare mediciner, större vårdbehov och kostnader för vårdresor. Man kanske behöver byta glasögon oftare, behöver mer omfattande tandvård och vad vet jag. Det finns massor av utgifter som en pensionär har som inte en löntagare har. Och jag vill upprepa det som sade tidigare, att vi väl inte har haft ett skattesystem i som utgår från vilka utgifter människor har för sin privata konsumtion, utan det är inkomsten vi vill beskatta. Vi vill ta in skatt för att vi ska kunna ha en allmän och generell välfärd i detta land. Då är det inkomstens storlek som ska avgöra vilken skatt man ska betala och inte alls vilken konsumtion man har. 131 () replik: Det kanske är så att talmannen också uppskattar att det är en slutreplik i hela denna långa skatterunda som vi har hållit på med sedan lunchtid. Tack, , för dina frågor. Jag måste ändå säga att vi äger all rätt i världen som företrädare för alliansen och för majoriteten att ifrågasätta era argument. När ni påstår något om oss måste vi kunna kritisera detta och komma med motargument. Den friheten både äger vi och tar vi oss. Ni påstår, och ni kommer att fortsätta göra det fram till valdagen , att det är en orättvisa att beskattningen inte är identisk. Då kommer vi också att hävda att kostnadssituationen inte är densamma för den som ska ta sig till och från ett arbete som för den som får pensionen utbetald direkt med en löneavi. talar om färdtjänst, glasögon och tandvård. De sakerna är inte relaterade till om man är löntagare eller inte. Glasögon kan man bevisligen behöva innan man blir , tandvård likaså, och ingen under är heller befriad från ohälsa. talar också om pensionernas nivå, om 66 procents kompensation. Det är en helt annan debatt vilken nivå pensionerna ska ligga på, vad pensionssystemet över huvud taget orkar med och hur mycket vi ska sätta av. Den debatten kan vi naturligtvis också föra, men den har ingenting med dagens betänkande och jobbskatteavdraget att göra. Jag tycker att ni ska rannsaka er en aning när ni så kategoriskt och så stenhårt talar om en orättvisa. Det finns väldigt många människor ute i landet som förstår att den som ska ta sig till ett arbete också har kostnader för detta. Jobbskatteavdraget är ett enkelt förvärvsavdrag för dessa. 132 (): Jag hade inte tänkt gå upp i den här debatten, men jag tycker att det finns en del saker i debatten som behöver klargöras. Framför allt gäller det hur man för statistik och hur man för den här diskussionen. Det pensionssystem som vi borde diskutera mer och ha större kunskap om handlar om att läsa av underlaget för de pensioner som ska betalas ut . Här tycker jag nog att borde ha lite mer i bagaget än de siffror han plockar fram. Vi har alldeles , för någon vecka sedan, tillsammans i pensionsgruppen någorlunda räddat pensionerna , beroende delvis på den politik som har förts . Vi har en ordentlig dipp i pensionerna, och den hade varit ännu större om vi inte hade kommit överens om att förändra i beräkningsunderlaget så att värdet av pensionerna i AP-fonderna mäts . Det är tydligen så att alliansens företrädare har tagit sig en roll att ha tolkningsföreträde i de här delarna i pensionsuppgörelsen. Jag skulle vilja ställa frågan till : Vad är det som gör att man inte kan leva upp till pensionsuppgörelsen just när det gäller beskattningen, som vi faktiskt är överens om i det dokument som vi har tillsammans när det gäller pensionerna? Det står att om det är möjligt ska pensioner och löner beskattas lika. Vad är det som gör att det inte är möjligt ? Det har påståtts i debatten att vi aldrig förändrade beskattningen för pensionärerna som vi regerade. Det är också en grav felaktighet. , när vi fick ta över efter den förra borgerliga regeringen och den situation som landet befann sig i då, tvingades alla grupper att spara. Men när vi återställde pensionerna sänkte vi skatten för pensionärerna för att de skulle komma i en med löntagare likartad situation genom det grundavdrag som då genomfördes. Jag tycker att det finns en hel del att önska när det gäller den debatt som förs i fråga om pensionssystemet. Jag hoppas få frågan besvarad. Påståendet används flitigt, och det är fel. upp till den pensionsuppgörelse vi har! Då tror jag att debatten skulle bli mer saklig. Det finns all anledning att återkomma till den debatten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 10 § Ändringar i premiepensionssystemet Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2009/10:SfU9 Ändringar i premiepensionssystemet (prop. 2009/10:1 delvis och prop. 2009/10:44). 133 (): Det är nästan så att jag skulle vilja be ledamöterna i skatteutskottet stanna kvar . De två debatterna den som har varit och den som stundar är onekligen förknippade med varandra. Låt det vara sagt att pension är uppskjuten lön. Vad skulle det annars vara? Låt det vara sagt att det är en orättvisa att man beskattar inkomst av lön och pension olika. Låt det vara uttalat också här i kammaren i denna debatt att de partier som tänker ta över regeringsmakten efter nästa val är överens om att beskatta pension och lön lika. Vi är ännu inte framme vid vilken modell som ska användas för det. Från sida har vi lagt fram ett förslag på skattesidan, mycket snabbare än vad våra samarbetspartier har gjort, som faktiskt innebär en lika beskattning. Vi ser fram emot att de noggrant läser det förslag vi har lämnat och att de så snabbt det någonsin är möjligt ska sätta sig ned med oss och skapa den rättvisa i skattesystemet som är nödvändig. Låt det inom parentes också vara sagt att de fem partier som står bakom pensionsöverenskommelsen gemensamt inför valåret har åtagit sig ansvaret att försöka rätta till de brister som finns i systemet. Det är inget man bara kan skylla de borgerliga för när det gäller skattesänkningarna. På likartat sätt fungerar den nya beräkningsgrund i stället som hela Pensionsarbetsgruppen gemensamt har tagit fram, att så att säga mildra effekterna och bristerna i det egna systemet. Det här är i ett läge där vi från Vänsterns sida snarare skulle vilja se att man gör om systemet så att det fungerar. I stället för automatik behövs det politiskt medvetna beslut för att åstadkomma det pensionssystem som vi skulle vilja se. Där faller nog skulden inte bara på de borgerliga partierna utan på samtliga partier som står bakom pensionsöverenskommelsen. Det är ingen hemlighet att vi i grunden är kritiska till hur pensionssystemet fungerar. Vi tycker inte att intjänandereglerna är rimliga när de missgynnar kvinnor därför att de är borta från arbetsmarknaden på grund av barnafödande. De missar karriärmöjligheter. Till det finns en individualiserad föräldraförsäkring ett annat krav vi är ensamma om att driva i denna kammare måste det också finnas ett pensionssystem som tar hänsyn till de ojämlikheter som uppstår på arbetsmarknaden till följd av att kvinnor i större utsträckning än män är hemma med barn. Vi är inte så nöjda med bromsen i pensionssystemet. Vi tycker, som jag sade alldeles , att det borde vara aktiva politiska beslut som bestämmer hur man ska göra i de lägen då inkomsterna är lägre än utgifterna. Det betyder inte att det är en enkel sak att lösa. Vi har inga mirakelkurer heller från vårt partis sida som gör att allt blir lätt och enkelt. Nej, inte alls. Men vi vill att man ska ta politiskt ansvar för de beslut man demokratiskt fattar. Det är ett annat skäl till att vi också är kritiska till det demokratiska underskott som råder beträffande hela frågan om pensionssystemets hantering att överlämna så stora delar av processen runt pensionssystemet till en grupp som träffas på hemliga tider utan allmän insyn. Det är inte rimligt ur ett demokratiskt perspektiv. Vi har sagt det förut, och jag tänker säga det igen: En ny kommande regering måste kunna ta ansvar för, och därmed också påverka, samtliga politiska områden. Det gäller också för pensionssystemet. Det som vi framför allt har att diskutera är PPM, det vill säga premiepensionen. Det är den märkliga modell som handlar om att placera delar av pensionärernas pengar på börsen och riskera att de spekuleras bort, det vill säga garantera att de som äger olika börsbolag och andra intressenter på penningmarknaden tjänar pengar på att människor är där tvungna att placera sina pengar. Vi kan notera fakta. Premiepensionen har gått back sedan den infördes med 34 ½ procent. Det var visserligen ett unikt år, kan man säga, eftersom det var en så pass allvarlig ekonomisk kris vid det tillfället. Men ändock; premiepensionen har gått back sedan den infördes. Det har ändå skett som de som förvaltar premiepensionen har tagit ut sisådär i vinst. Det är så mycket de har tjänat på förvaltningen. Det här är förstås fullkomligt orimligt. Det finns stora saker som behöver göras, och det finns små. En liten sak man enkelt borde kunna införa är förstås ett avgiftstak som gör att det inte går att tjäna fullt så mycket pengar på att förvalta premiepensioner. Det är en stor vinstaffär för företag och en förlustaffär för pensionärer. Det är enligt vår uppfattning helt orimligt att det förhåller sig på det sättet. Sedan är det faktiskt också ett systemfel. Det finns ett slags grundläggande feltänk i att pensionärers pengar ska placeras på börsen och spekuleras bort. Själva grundtanken är att vi alla ska bli börsspekulanter ett slags fostran i att förstå att du måste placera dina pengar rätt på banken för att du ska få ut det du hoppas på att du behöver. Det är förstås ett slags nyliberal tankegång där pengar kan växa bara för att de placeras på olika ställen. Det är måhända en logisk tanke. Jag vet inte. Jag har svårt att se in i tankegångarna hos nyliberaler. Men ärligt talat är det långt borta från den grundläggande marxistiska tankegång som ändå är grunden för arbetarrörelsens syn på välfärd, nämligen att arbete skapar välfärd, inte placeringar i sig. Inte minst av den anledningen är det för vårt partis räkning en självklarhet att premiepensionen borde avskaffas. De pengar som man själv avsätter till sin pension borde i stället gå in i den vanliga pensionen. Vi lägger därför fram förslag om hur en utfasning av premiepensionssystemet bör ske och hur inkomstpensionssystemet i stället bör stärkas. Jag yrkar av den anledningen bifall till reservation 1 under punkt 1. Jag tror att vi kommer att ha en hel del debatter om hur pensionssystemet är utformat och vad det ger för effekter för människor i deras egen vardag under denna kommande valrörelse. Jag hoppas att vi kommer att ha en debatt där de allra mest väsentliga frågorna är de som diskuteras, nämligen hur vi kan sätta människor i arbete, ge rätten till arbete åt alla, för att stärka de välfärdssystem som är beroende av arbete och för att den enskilde ska få en möjlighet att vara med, bidra och delta i bygget av det välfärdssamhälle vi vill se. Vi ska få ett samhälle där vi har lika beskattning av lön och pension. Det här är huvudfrågor. Jag skulle gärna vilja se att vi får en huvuddebatt om dem i valrörelsen. I dessa frågor står, som så ofta annars, höger mot vänster. Det gäller i synen på rätten till arbete inte bara piska arbetslösa så att de själva ska känna sig skyldiga för sin situation. De ska ges möjligheter till både företagande och anställning i offentlig sektor. Det är nödvändigt för att skapa arbetstillfällen. Höger står också mot vänster när det gäller att ha rimlig och likvärdig beskattning mellan inkomst och pension. Om det ska bli möjligt, om den huvudmotsättningen ska diskuteras i valrörelsen, är det att Socialdemokraterna sätter pensionärernas bästa före gamla avtal med högerpartierna. Vår uppfattning är klar och tydlig: Premiepensionen hör inte hemma i ett modernt pensionssystem. Den har gått back sedan den infördes. Vill vi inte bara göda dem som förvaltar premiepensionen utan använda den uppskjutna lön som pensionen är för pensionärernas bästa borde premiepensionen avskaffas. (forts. 13 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. Meddelande om inställd votering Talmannen meddelade att voteringen skulle utgå. Voteringen skulle äga rum enligt tidigare planering. 11 § Beslut om ärende som slutdebatterats SfU7 underlag för beslut om sjukpenning Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Punkt 4 (Ekonomisk styrning) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 144 för utskottet 137 för res. 4 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 23 c, 21 fp, 17 kd För res. 4: 106 s, 17 v, 14 mp Frånvarande: 24 s, 14 m, 6 c, 7 fp, 7 kd, 5 v, 5 mp Punkt 5 (Personalförsörjning) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v) Votering: 156 för utskottet 123 för res. 5 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 21 c, 21 fp, 17 kd, 14 mp För res. 5: 106 s, 17 v Frånvarande: 24 s, 14 m, 8 c, 7 fp, 7 kd, 5 v, 5 mp Punkt 6 (Försvarsindustri) 1. utskottet 2. res. 6 (s, v) Votering: 158 för utskottet 123 för res. 6 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 23 c, 21 fp, 17 kd, 14 mp För res. 6: 106 s, 17 v Frånvarande: 24 s, 14 m, 6 c, 7 fp, 7 kd, 5 v, 5 mp Punkt 8 (Stridsgrupper) 1. utskottet 2. res. 8 (s, v, mp) Votering: 144 för utskottet 137 för res. 8 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 23 c, 21 fp, 17 kd För res. 8: 106 s, 17 v, 14 mp Frånvarande: 24 s, 14 m, 6 c, 7 fp, 7 kd, 5 v, 5 mp Punkt 10 (Luftförsvarsutredning) 1. utskottet 2. res. 10 (v, mp) Votering: 250 för utskottet 31 för res. 10 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 83 m, 23 c, 21 fp, 17 kd För res. 10: 17 v, 14 mp Frånvarande: 24 s, 14 m, 6 c, 7 fp, 7 kd, 5 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU12 Nya mervärdesskatteregler om omsättningsland för tjänster, återbetalning till utländska företagare och periodisk sammanställning Kammaren biföll utskottets förslag. SkU15 Vissa fastighetsrättsliga skattefrågor 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 143 för utskottet 137 för res. 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 22 c, 21 fp, 17 kd För res. : 106 s, 17 v, 14 mp Frånvarande: 24 s, 14 m, 7 c, 7 fp, 7 kd, 5 v, 5 mp SkU22 Skattefri kapitalvinst och utdelning på andelar inom handelsbolagssektorn Kammaren biföll utskottets förslag. SkU23 Ett ytterligare förstärkt jobbskatteavdrag 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (v) 4. res. 3 (mp) Förberedande votering 1: 19 för res. 2 14 för res. 3 242 avstod 74 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Förberedande votering 2: 106 för res. 1 17 för res. 2 157 avstod 69 frånvarande Kammaren biträdde res. Amineh Kakabaveh (v) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Huvudvotering: 144 för utskottet 106 för res. 1 29 avstod 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 23 c, 21 fp, 17 kd För res. 1: 106 s Avstod: 16 v, 13 mp Frånvarande: 24 s, 14 m, 6 c, 7 fp, 7 kd, 6 v, 6 mp SkU24 Ytterligare sänkt skatt för pensionärer 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (v) 4. res. 3 (mp) Förberedande votering 1: 20 för res. 2 14 för res. 3 246 avstod 69 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 104 för res. 1 19 för res. 2 158 avstod 68 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 144 för utskottet 105 för res. 1 31 avstod 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 23 c, 21 fp, 17 kd För res. 1: 105 s Avstod: 17 v, 14 mp Frånvarande: 25 s, 14 m, 6 c, 7 fp, 7 kd, 5 v, 5 mp 13 § (forts. från 10 §) Ändringar i premiepensionssystemet (forts. SfU9) 134 (): Premiepensionssystemet är egentligen bara en liten del av vår pension. Men i debatten låter det ofta som att det är det stora och det viktigaste för vår framtida pension. Premiepensionen är av vår pensionsrätt medan utgör pensionsrätt för inkomstpensionen. Låter det krångligt? Ja, jag tror faktiskt att många med mig tycker att det låter krångligt. Men så krångligt är det egentligen inte. Pensionen från staten är av den pensionsgrundande inkomsten. Det som vi ska debattera är alltså egentligen en liten del av pensionssystemet. ville inte ha premiepensionssystemet, men finns det och då får man också ta ställning till de förslag som finns här . Man kan se det som en förbättring att man nu också kan välja den premiepensionsdel som förut har varit Sjunde AP-fonden. Men det viktigaste saknas i propositionen, nämligen hur våra pengar ska förvaltas och användas. Det finns inte med över huvud taget. har valt att motionera om förslaget utifrån att även den lilla del som premiepensionen utgör är mycket pengar. uppgick Premiesparfondens förvaltade medel till . En del av det fanns då i Sjunde AP-fonden. Hur de här pengarna placeras, det vill säga vilka aktier eller värdepapper som köps in, påverkar vår värld. Tänk om detta var pengar som användes klimatsmart i de finansiella systemen! Men sådana krav finns inte . I stället är det största möjliga avkastning som gäller, även om vi i längden biter oss i svansen genom ökade kostnader för samhället totalt sett. Det är bra att placeringar av icke-väljarnas alternativ görs tryggare och att man också ska kunna välja det statliga alternativet. Men de fem partier som står bakom pensionsreformen där val av premiepensionsfonder ingår kan dra en lättnadens suck när det inte längre blir tydligt hur många som av olika skäl har struntat i att välja. När antalet är så stort som det är visar det en misstro mot, ett missnöje med eller möjligtvis en likgiltighet för konstruktionen. inställning är att människor i allmänhet vill ha en trygg pension och att den gärna får vara förutsägbar. Att ägna tid åt att försöka förbättra den framtida pensionen genom att placera och omplacera i fonder eller aktier är det inte många som vill eller kan. Vi har förståelse för att så många av olika skäl har valt att inte välja. Dessutom har det varit svårt att aktivt kunna välja utifrån hur placeringar påverkar miljö och sociala förhållanden. Den som har sökt en miljöfond eller vill investera i verksamhet som har rättvisa villkor för arbetarna har inte haft det lätt. menar att man bör kunna ställa hållbarhetskrav även på de fonder som väljer att finnas i premiepensionsfonder inom ramen för det svenska pensionssystemet. I införde regeringen ett krav på alla engelska pensionsfonder att deklarera social, ethical and environmental policies, det vill säga sociala, etiska och miljömässiga policyer. Vi bör kunna göra detsamma. Man kan tycka att premiepensionsfonder inte har någonting att göra med klimatfrågan. Men det har de faktiskt. Om en fond uppfyller compliance, det vill säga efterlevnad av lagar och konventioner, är det en viktig nivå. Men det finns fonder som vill gå längre. De medverkar därmed både direkt och indirekt till en förändring. Som konsumenter ska vi kunna veta vilka ställningstaganden en fond gör. Klimatfrågan är vår tids stora fråga. De fossila bränslenas påverkan på klimatet ställer mänskligheten inför en av de största utmaningarna någonsin att minska sin energianvändning och ställa om till förnybara och hållbara energikällor. Det investeringsbehov som ligger framför oss i förnybar teknik och infrastruktur är ofattbart stort, och tiden för handling är . De saker man vill investera i har oftast höga kostnader och långa livslängder. Det gör det viktigt att alla nya investeringar går till rätt saker. Varje krona som investeras i fossila bränslen kommer att bidra till klimatförändringar . Ur detta perspektiv är alla investeringar i fossil energi problematiska. De bidrar till klimatförändringar och till att skapa strukturer som upprätthåller samhällets beroende av fossila bränslen . För att åskådliggöra detta har kartlagt FörstaFjärde AP-fondens investeringar i den internationella energisektorn och hur mycket av fondernas kapital som satsas på fossila energikällor och teknik jämfört med teknik i förnybar energi. Det visade sig att av AP-fondernas energiinvesteringar gjordes i fossil energi. Ett betydande belopp används därmed till att stödja klimatstörande verksamhet som investeringarna i förnybar energi är små. I en motion om AP-fonderna föreslog att AP-fondernas möjlighet att investera i bolag med fossil energi som huvudsaklig inriktning borde regleras. Ett steg på vägen är att fonderna tydligt deklarerar vilken typ av energi, fossil eller förnybar, man investerar i. Andelen kärnkraft är också en särskild upplysning som människor kan vilja ha. anser att den nya pensionsmyndigheten bör få i uppdrag att utveckla ett instrument för hur en sådan kartläggning kan gå till och hur detta på ett mycket tydligt sätt kan redovisas för konsumenterna, det vill säga pensionsspararna. Det borde vi i besluta att ge i uppdrag till regeringen. I det förslag som vi nu debatterar får Sjunde AP-fonden i uppdrag att utöver förvalsalternativet också tillhandahålla olika placeringsalternativ med skilda riskprofiler.