prot · GW0992 · 2009-03-26 00:00:00 — parti och mitt parti röstade gemensamt emot kommunaliseringen i den här . Det var en socialdemokratisk reform att kommunalisera skolan. Mitt eget parti står fast vid att det var en felaktig reform. Å andra sidan är det så, det vet alla, att mitt partis 28 röster i denna kammare inte räcker för att ändra detta, än så . Den här regeringens politik är inte att ändra något huvudmannaskap. Vår uppfattning är däremot att det behövs en starkare statlig styrning, och det är en uppfattning som delas av regeringen men också, uppfattar jag det på många punkter, av den politiska oppositionen i kammaren. Vi inför nationella prov, tidigare nationella betyg, en statlig skolinspektion, och vi har infört ett statligt lärarlyft för de kommunalt anställda lärarna. Det är ett sätt för staten att ytterligare stärka den statliga styrningen över skolan. Det gör vi med full kraft, så det finns ingen motsättning mellan det och att ha en långsiktig diskussion om huvudmannaskapet. Men regeringens politik är att huvudmannaskapet ligger där det ligger. 36 (): Jo, en starkare statlig styrning är jag också med på. är vi en del, även utbildningsministern, som tycker att lärare borde ha bättre löner. Vi kan ju se att grundskollärare som gått har ökat sina löner . En del förskollärare har fått . Men statliga poliser har bara lyckats få . Då är frågan: Tror utbildningsministern att en statlig skola skulle ha lett till högre löner för lärarna? 37 Utbildningsminister (): Det går inte att med någon stor vetenskaplig sanning besvara frågan hur det skulle ha sett ut vid en alternativ historiebeskrivning. Jag kan konstatera att har vi en situation där läraryrkets status är alltför låg. Det finns inte en enda yrkesgrupp som inte anser att deras egen status är för låg. I alla fall är det väldigt många som anser det. Men jag menar att utifrån ett samhällsperspektiv är det inte rimligt att vi har en sökande per plats till våra lärarutbildningar . Det betyder att man måste anta i stort sett alla som söker till , antingen de är lämpliga eller inte. Jag skulle drömma om, och det tror jag att skulle göra också, att ha en finsk situation med tio sökande per plats till lärarutbildningarna, där de duktigaste studenterna i varje årskull funderar på om de ska bli jurist, läkare eller lärare. I är det inte så. De studenter som har toppbetyg väljer inte lärarutbildningen. Vi måste höja läraryrkets status i , och alla åtgärder som kan bidra till det är jag beredd att diskutera. 38 (): har det aviserats att regeringen ska avreglera SJ:s ensamrätt. Som ledamot i trafikutskottet får jag ofta motta synpunkter från kollektivtrafikanter, och de har blivit fler. Det är allt fler som vill åka kollektivt. Den situation som kännetecknar kollektivtrafikanten är att man inte vet om man kommer , man vet inte om man får sitta på tåget, man vet inte om anslutningarna väntar och man har svårt att planera för priser det finns inte framförhållning. Det beror delvis på att vi nu har 20 operatörer som kör runt på spåren, och spåren är överfyllda. har sagt: Gärna konkurrens om det finns utrymme för fler, om alla har samma villkor, subventioner eller inga subventioner och om EU gör det samfällt. Inget av dessa kriterier är uppfyllt för SJ. Vad finns det för underlag för att de problem som resenärerna har på något vis kommer att bli lösta med regeringens förslag? 39 Statsrådet (): Regeringen har beslutat att öppna upp konkurrensen på spåren för persontrafik. Det har vi gjort av flera anledningar. Med resenären i fokus vill vi skapa bättre möjlighet att få olika produkter att välja på och olika operatörer som har olika service och olika inriktningar på sina produkter. Via ett EU-beslut finns det också ett EG-direktiv som innebär att vi måste öppna upp för internationell konkurrens 2010. Då har regeringen bedömt att det är rimligt att vi tar oss an hela marknaden och öppnar upp för konkurrens allt i syfte att skapa bra prispress, nya produkter och olika lösningar i olika delar av landet. 40 (): Det vi har sett är att de länder som vill köra hos oss inte avreglerar själva. Alternativet är alltså att det blir tyska staten, brittiska staten, franska staten eller möjligtvis stad som tar över tågtrafiken i , det vill säga att andra länders monopol ska ta över tågtrafiken hos oss. De problem som vi får höra om i trafikutskottet handlar mycket om samordningsproblem. Vad talar för att dessa samordningsproblem blir färre om man ökar antalet operatörer från 20 till ännu fler? var ett glesbygdens parti. Hur ska nu kommuner och regioner klara av ekonomiskt att ta hand om den trafik som inget av de vinstdrivande företagen kommer att vilja köra? Storstäderna tjänar möjligtvis på detta men absolut ingen som bor utanför dem. Det tycker jag är mycket märkligt. 41 Statsrådet (): Det är bra att ställer denna fråga. Det är nog inte så många som är medvetna om att SJ har en unik möjlighet att välja bort stora delar av landet för att man gör en bedömning av att verksamheten inte är kommersiellt gångbar där. Vi har en rikstrafik som gör en upphandling . Jag kan se nya operatörer och tågintressenter som har andra idéer än SJ, kanske just i syfte att ta sig an områden som SJ mycket aktivt har valt bort. I andra områden kan det vara så att Rikstrafiken kommer att göra en upphandling. Utifrån resenärens behov av en enkel resa ställs det krav på de olika operatörerna. De måste samordna och samverka så att informationen och resan blir enkel och tydlig för resenären allt i syfte att skapa förutsättningar för fler resenärer att välja tåget. Forskning om hälsa i arbetslivet 42 (): Jag har en fråga till utbildningsministern. Enligt arbetsmarknadsutskottets yttrande över forskningspropositionen, jag citerar, har utskottet inhämtat att Kungl. Tekniska Högskolan, och föreslagit ett gemensamt centrum för hälsa i arbetslivet. Med tanke på , där en av grundpelarna är Fler och bättre jobb, är åtgärder för en bättre arbetsmiljö, organisation av arbetet och ledarskap angelägna. Liksom regeringen anser utskottet att dessa tankar är intressanta. Eftersom och jag anstränger oss för att få denna centrumbildning till stånd skulle jag sätta stort värde på att ånyo få bekräftat att utbildningsministern delar uppfattningen att dessa tankar är just intressanta. Jag begär ingen bindande utfästelse, bara en bekräftelse på att de är intressanta. 43 Utbildningsminister (): De är intressanta. Jag ska utveckla det något mer. Det är ett antal lärosäten som räknar upp som har framfört denna synpunkt. uppfattning om hur staten och regeringen ska styra universiteten är att vi ska ge mycket vida ramar till universiteten. Vi ska inte gå in och detaljstyra. Om tre universitet vill, utifrån sin akademiska bedömning, samarbeta om ett centrum av detta slag är det fullt tillåtet. Regeringen avser inte att säga att de ska göra det eller inte; det är bara att köra i gång om de tycker att det är en bra idé. Det ligger som jag kan bedöma helt i linje med vår allmänna syn på den här typen av frågor, både vad gäller vad akademin ska göra och den forskning som är avsedd att bedrivas där. Jag har absolut ingen invändning mot detta; det är mycket intressant. 44 (): Jag är tacksam för det beskedet. Problemet är bara, som utbildningsministern väl förstår, att arbetsmedicinen ska konkurrera med molekylärbiologin. Det sistnämnda får man för; det förstnämnda får man aldrig för. Det gör att det är lite ojämnt i vågskålarna i den konkurrensen. har alla tre rektorerna i varsitt letter of intent förklarat att de vill att detta ska komma till stånd. Svårigheten är att det inte finns några pengar till baskostnaderna. Att söka baskostnader på ett forskningsgivande organ är utsiktslöst. De vill inte bekosta städning, elektricitet och sophämtning, utan de vill bekosta projekt. Det är ett problem, utbildningsministern. 45 Utbildningsminister (): måste vi backa tillbaka till det som jag sade i mitt första inlägg. Regeringens och uppfattning är inte att vi ska gå in och detaljstyra. Vi ökar forskningsanslagen kommande år med . Det är den största ökningen i svensk historia. Att lokaler måste städas gäller all forskning och inte bara ett sådant här forskningsinstitut. Om dessa tre lärosäten, som sitter på ett betydande antal miljarder, vill ta detta initiativ är det intressant. Men som jag sade, regeringen avser varken att tvinga dem att göra det eller att tvinga dem att avstå från att göra det. Det är en prioritering som den akademiska sfären har att göra inom ramen för de anslag man har och de uppgifter man har att lösa. 46 (): Min fråga går till . Jämställdhetsbonusen blev en flopp, kan man säga. Regeringen införde jämställdhetsbonusen för att förbättra förutsättningarna för jämställdhet och trycka på så att fler föräldrar skulle dela mer lika på föräldraledigheten. Det var ett förslag som vi socialdemokrater också kunde se var ett sätt att öka pappornas uttag av föräldraledighet. Men vi tyckte att reglerna var krångliga och fel. visar det sig att endast 30 föräldrar har ansökt om att få jämställdhetsbonus. Man kan fundera på om orsaken är de krångliga reglerna och om man har upplyst föräldrarna tillräckligt bra. Kommer jämställdhetsministern att ändra eller se över regelverket så att det blir enklare och så att bonusen inte kommer att betalas ut som ett skatteavdrag som föräldrarna först kan få efter eller ? 47 Integrations- och jämställdhetsminister (): Det är att gå händelserna i förväg att säga att jämställdhetsbonusen är en flopp. Eftersom den inte har gällt speciellt länge kan man inte göra den typen av utvärdering . Är det krångligt? Nej, men jag tror att det är en nackdel att man får ersättningen först . Om man kan ändra på det är det nog bra. Det är något man kan titta på i samband med att man utvärderar utfallet av hur jämställdhetsbonusen har använts. De som kom att använda den hade redan bestämt hur de skulle dela upp föräldraledigheten. Det är först de föräldrar som får barn nu som har haft mer tid att tänka och se möjligheten. De kommer antagligen att utnyttja detta i större utsträckning. 48 (): Tack för svaret. Det låter ändå lite lovande. Att förena arbetsliv och familjeliv kan vara väldigt svårt för en del, speciellt när barnen är små, men det är en förutsättning för jämställdhet. Tycker ministern att regeringen har lyckats bra med att förenkla för småbarnsföräldrar? Jag kan ge några exempel. Jämställdhetsbonusen kan vara krånglig och man får pengarna . Det är VAB-intyg som ska hämtas och sändas in av föräldrarna. Det tar också tid från personalen på förskolan. Vi har en a-kassa som i högsta grad påverkas av om man har barn vid rätt tid i sin a-kasseperiod eller om man har vårdat sina sjuka barn. Det måste vara enkelt så att föräldrarna kan ägna mer tid åt sina barn i stället för att kontrollera alla konstiga och svåra regler. Det måste ges möjlighet till ett jämställt arbetsliv som går att förena med ett jämställt familjeliv. Kommer jämställdhetsministern att arbeta för att se över de knasiga och knäppa förändringar som regeringen har gjort som inte gagnar jämställdheten? 49 Integrations- och jämställdhetsminister (): Så länge man får ersättning från staten måste man ju kunna redovisa varför och när man ska få ersättningen. Föräldrar måste alltid anmäla när de är föräldralediga. De måste anmäla när de vabbar. De måste anmäla för att över huvud taget få ut ersättning oavsett anledning. Det är inte något nytt som har införts med denna regering. Sådant är regelverket. Jag vet inte hur man skulle kunna veta vem som ska ha vilken ersättning, vid vilken tid och i vilken om fattning om man inte redovisar de uppgifter som är relevanta för att ersättningen ska kunna betalas ut. 50 (): Min fråga går till utbildningsminister . Vi har läst i många tidningar om väldigt stora skillnader i tillgången till skolsköterskor inom olika rektorsområden i olika delar av landet. Som exempel kan nämnas att det finns vissa områden i där en skolsköterska har ansvar för 900 barn. Skillnaderna mellan olika rektorsområden är mycket stora om man gör en jämförelse som baserar sig på enskilda skolor. Enligt skolsköterskornas riksförening ska en skolsköterska ansvara för maximalt 400 barn. är mycket oroad och kritisk mot hur skolhälsovården fungerar, framför allt när det gäller de oacceptabelt stora skillnaderna mellan olika skolor. Den oron delar verkligen vi kristdemokrater. Min fråga till utbildningsministern är: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att ge våra unga det stöd och den hjälp som de så väl behöver? 51 Utbildningsminister (): Tack för frågan. Skolsköterskorna och skolhälsovården är, enligt min uppfattning, en viktig del i skolan. Huvuddelen av eleverna kommer mycket lite i kontakt med skolhälsovården, men för den grupp som kommer i kontakt med den mycket är den viktig. Orden skolsköterska och skolhälsovård låter ju som om detta i första hand är en medicinsk institution. Så var det tidigare. Ursprungligen inrättades detta för att barnen skulle avlusas i skolan. har skolsköterskan i huvudsak en kurativ funktion. Unga tonårstjejer går in till skolsköterskan och säger att de har ont i magen, men i själva verket är det något annat problem man vill diskutera med skolsköterskan. På det sättet fångas andra problem upp. Skolsköterskorna är viktiga. Då kommer vi till nästa fråga. Hur mycket ska staten reglera detta? Jag är beredd att reglera, men tyvärr är det inget annat parti i som är det. Vi får se var det landar . Det är ju en skollagsfråga. Jag skulle vilja ha regler som är tydligare och rakare när det gäller allas rätt till tillgång till skolsköterska. 52 (): Tack för svaret, ministern. Det var tydligt och bra. Det är en viktig signal från ministern. Det är naturligtvis bra att frågan behandlas inom det pågående skollagsarbetet där den hör hemma. bekräftar att det är en oroande utveckling bland våra unga. Vi behöver samla många krafter för att hjälpa och stötta våra unga på alla möjliga områden. Jag vill ställa en följdfråga till ministern med anledning av svaret. Ministern understryker att det är en viktig fråga och att han är beredd att verkligen understryka vikten av den i det fortsatta arbetet. Skulle ministern kunna tänka sig en miniminivå för att säkra det stöd som så många unga upplever att de inte får men behöver inom elevhälsovården? 53 Utbildningsminister (): Jag tycker att man ska ha en tydligare skrivning än i skollagen när det gäller tillgången till skolsköterskor och skolhälsovård. Det har jag förut sagt offentligt. Att däremot utforma sådana regler att det ska vara en skolsköterska på ett visst antal elever innebär stora svårigheter. Man skulle kunna utforma allt möjligt på det sättet. Det måste finnas utrymme för att göra olika. På en skola kan behovet vara mycket större än på en annan skola. Den första frågan är om det över huvud taget ska regleras tydligare än . Det har jag offentligt sagt att jag tycker. processas en skollag i regeringen och i . Det är där vi får ta ställning till detta och göra en bedömning. En intresseförening eller fackförening, som hänvisar till, vill gärna ha den typen av reglering. har generellt avstått från att säga att det ska vara en på ett visst antal elever. Jag tror att vi ska avstå från det, men en tydligare reglering än är jag beredd att medverka till. 54 (): Jag vill ställa min fråga till bostadsminister . Problemen växer sig allt större på bygg- och bostadsmarknaden som varslen ökar och arbetslösheten riskerar att nå historiskt höga nivåer. Enbart inom byggbranschen ser vi en omfattande arbetslöshet och 20 000 jobb riskerar att försvinna . Vi vet att det finns stora upprustningsbehov i miljonprogrammens bestånd och en skriande bostadsbrist som inte minst drabbar unga människor och alla dem som tvingas flytta för att det inte finns arbete på hemorten. har i sina beräkningar redovisat att bostadsbyggandet kommer att halveras. Endast 6 000 hyresrätter kommer att påbörjas . Tycker inte bostadsminister att det är dags att den borgerliga regeringen kommer med förslag som kan få fart på byggandet så att människor kan få jobb och slippa vara hemlösa? 55 Statsrådet (): Den finansiella krisen som började just inom bolånesektorn i har spritt sig och är en farsot som går fram över hela världen. I drabbas vi faktiskt extra hårt på grund av vår näringsstruktur och på grund av att vi i livnär oss på att förädla skog och järn. Maskininvesteringar är det första man skjuter upp i den här typen av kris. Det har också drabbat byggindustrin. har faktiskt fel när hon säger att den ska halveras. indikator säger att det ska byggas 18 000 bostäder . Om det sker under denna djupa lågkonjunktur är det faktiskt ett styrketecken som visar på att det finns en chans att det kan öka efteråt. Just nu ser det väldigt mörkt ut. Det beror på att både producenter och köpare av bostäder väntar på grund av den stora osäkerhet som råder . 56 (): Jag vet inte vilken statistik har läst. Det här är den senaste vi har fått från . Jag läste i en tidning att har varit på besök hos Livets Ord och pratat bostadspolitik och att bostadsministern vill bygga oss ur den ekonomiska krisen samt uttalat att det nu är gyllene tider att bygga hyresrätter. Det tycker jag låter jättebra. På det mötet har enligt tidningen beskrivit den tidigare bostadspolitiken som sovjetisk. Jag antar att han syftar på att socialdemokratisk investeringspolitik ledde till att det under den förra mandatperioden byggdes över 120 000 lägenheter. Jag har sett en 70-procentig nedgång sedan högerregeringen tillträdde. Jag tycker att står passiv när byggnadsarbetarna varslas och bostadsköerna blir allt längre. Vill du inte lyssna på mig, så lyssna på . När kommer byggandet i gång? 57 Statsrådet (): Jag vet inte vad har för uppgifter. I den byggindikator som publicerades av anser man att det kommer att byggas 18 000 bostäder. Det är faktiskt inte så illa i en sådan lågkonjunktur som vi är inne i. Det är mer än , för att ta ett exempel. har faktiskt ett jättestort problem för vi har haft en bostadspolitik som har lett till att vi har byggt hälften så många bostäder här som man har gjort i resten av . En sak är alldeles uppenbar, nämligen att det just nu är ett gyllene tillfälle att börja bygga bostäder. Det förekommer också en hel del planering, och det kommer att komma i gång bostadsbyggen också under denna djupa lågkonjunktur. Det beror bland annat på att byggkostnaderna har gått ned ganska kraftigt jämfört med hur det var när vi hade det absolut högsta byggandet. Men jag ser fram emot att de åtgärder som regeringen har vidtagit kommer att ge effekt. 58 (): Jag har en fråga till statsrådet , dock från en helt annan utgångspunkt än fråga. Jag tror att vi är många som är bekymrade över att kommunernas ekonomi försämras. Då kan man be om mer bidrag, men man kan också se det från den andra sidan och vara bekymrad över att skatteunderlaget minskar. Min fråga är: Vad kan staten göra när det gäller att tidigarelägga kommunala och statliga investeringar för att se till att skatteunderlaget i kommunerna hålls uppe? Jag tror att det är en väldigt viktig fråga. Inte bidrag utan mer jobb det är det som ger mer välfärd i det här landet. 59 Statsrådet (): Tack för frågan, ! Det är med tanke på den ekonomiska situation som vi befinner oss i nu som regeringen har valt att prioritera just infrastruktur och tidigarelägga och göra närtidssatsningar . Det handlar om åtgärder på väg- och järnvägssidan och projekt som här och kan genomföras och verkställas. Det är egentligen det som vi kan finna i alla delar av landet. Vi har tillfört nya resurser, och vi skapar förutsättningar för att vidta åtgärder där det är som flest flaskhalsar och där det är som mest komplicerat för tågpendlarna att komma . Därför har vi prioriterat , och när vi har vidtagit åtgärder på järnvägsinfrastrukturen. 60 (): Jag tror att det är väldigt viktigt att komma ihåg att om man har 100 personer i sysselsättning ger det kommunen mellan 5 och 10 miljarder mer i skatteintäkter. Därför vill jag fråga: Vad kan man göra mer för att förenkla och driva på processen så att till exempel inte överklaganden i både statliga och kommunala sammanhang förhindrar att projekt kommer i gång? Jag tror att det i denna situation är särskilt angeläget att man gör detta. 61 Statsrådet (): Jag ska fortsätta med att säga att det är just detta arbete som pågår intensivt. De projekt som är möjliga att påbörja och påbörjas. En del av dem är överklagade. Det är processer som i många sammanhang kan ta . Från regeringens sida har vi just prioriterat och vidtar åtgärder inom departementet det som vi kan ansvara för just i syfte att korta handläggningstider och för att komma fram till beslut när det gäller de överklagandeprocesser som hanterar de projekt som är aktuella . Jag vill återkomma till att de projekt som vi har prioriterat har till syfte att stärka arbetsmarknadsregionerna och arbetsmarknadspendlingen för att möta det som efterlyser, nämligen möjligheter för människor att bo på ett ställe och arbeta någon annanstans, så att arbetspendlingen fungerar och så att man till exempel kan vara trygg med att tågen kommer . 62 (): Jag har en fråga till . Ska kommuner och landsting tvingas fortsätta att betala miljardbelopp till statlig infrastruktur som vägar, järnvägar, slussar och annat nu när skatteintäkterna minskar och runt 20 000 förskollärare, gymnasielärare, undersköterskor och annan välfärdspersonal riskerar att bli arbetslösa? När jag ställde samma fråga till statsministern här i kammaren för drygt en månad sedan svarade han med en uppmaning till alla aktiva i kommuner och landsting, nämligen att de skulle säkerställa resurserna till kärnverksamheterna och låta annat få stå tillbaka. Innebär det att infrastrukturministern också har tänkt om och delar statsministerns åsikt om att kommuner och landsting inte ska tvingas att betala statlig infrastruktur? 63 Statsrådet (): Jag tackar för frågan eftersom det i allra högsta grad är en berättigad fråga med tanke på den situation som många befinner sig i. Jag tror att det är viktigt att se de åtgärdsplaner och det arbete som pågår ute i regioner och i kommuner i syfte att planera fram . Vi måste ha det perspektivet eftersom infrastruktur tar oerhört att planera. Med tanke på det arbete som jag har initierat, och egentligen kanske har kopierat från tidigare regeringar när det gäller hur man har finansierat till exempel infrastruktur i och kring , så är medfinansiering inget nytt i sig, men det är en viktig del att ha med i det arbete som pågår i fråga om planering för vägar och järnvägar. kommer vi att få ett underlag från verken där vi kan se hur arbetet med medfinansiering från kommuner och regioner eller vägavgifter kan vara en del i att få fram ytterligare nya resurser för alla de investeringsbehov som finns runt omkring i landet. 64 (): Jag fick inget svar på frågan om delar statsministerns synpunkt att satsa på kärnverksamhet och låta annat stå tillbaka. Vi har klart för oss att varje miljon som kommunen måste satsa på vägar betyder mindre resurser till förskolan, till gymnasieskolan och till äldreomsorgen. Varje miljon som måste betala för statliga järnvägar betyder mindre resurser till sjukvård. Det blir färre läkare och färre sjuksköterskor. Tycker verkligen att det är rimligt att vi ska ta resurser från kärnverksamheterna, som inte minst alla dessa gymnasieklasser som sitter på åhörarläktaren sannolikt kommer att få märka av i form av färre lärare? Är det rimligt, minister ? 65 Statsrådet (): Jag ska ta ett exempel. Vi har en kommun som vill ha loss en attraktiv tomt som vägen går rakt igenom. Den är attraktiv för byggande, något som alldeles svarade på en fråga om. Det handlar om tomter som har ett oerhört tydligt värde för kommunerna. I det sammanhanget har kommunfullmäktige gjort ett val att det är rimligt att man medfinansierar en ny bro till exempel i syfte att få loss denna markbit som man i sin tur kan tjäna pengar på och exploatera.