prot · GW0967 · 2009-02-10 00:00:00 — Jag ställde därför frågan och har fått svaret och kan konstatera att jämfört med det svar jag fick på frågan är det i princip samma svar. Jag säger inte att svaret är fel, men jag tycker ändå att utvecklingen borde ha gjort att några ytterligare åtgärder hade vidtagits, och några ytterligare lärdomar borde ha dragits. Jag tycker också att det kan behövas fler poliser som aktivt kan beivra den här typen av brott. Men jag har inte sett den effekten; jag har inte sett att polisen prioriterar den här typen av brott. I stället kan man läsa i olika branschtidningar uttalanden i stil med att det går rykten på stan att det är omöjligt att åka dit och att om man gör det händer det inte så mycket. Det är vad branschfolket ser har hänt . Det är ett uttalande som är ungefär en månad gammalt. 33 (): , förmodligen , kommer det att ske minst två butiksrån, förmodligen mellan och 24. Så ser det ut . Då ska man komma ihåg att när butiksrånen sker är det alltid med inslag av hot eller våld. I fyra fall av tio använder rånaren eller rånarna sig av skjutvapen, och det är vapen som riktas mot butiksanställda eller butiksinnehavare som tvingas lämna ifrån sig pengar, varor eller vad det nu kan vara. Det har blivit så att butiksrånen, näst efter personrånen, är den största kategorin rån i . De är långt mer vanligt förekommande än rån mot både banker och värdetransporter, och det är de två sistnämnda som det oftast hörs om i debatten på tv, radio och i pressen. Jag har läst justitieministerns svar till interpellanten, och jag känner ungefär som min kollega här att det inte ger så mycket. Visst, jag håller fullkomligt med om att det behövs fler poliser, även om jag är lite tveksam till resultatet. Det kommer ju rapporter från olika län som tvingas dra ned mer eller mindre. En höjning av straffsatsen går givetvis också att diskutera, och det kan vara en lång diskussion om det kan hjälpa mot butiksrånen. Men det som är viktigt att komma ihåg är att det är människor det handlar om, och många som varit med om en sådan här dramatisk händelse får hela sitt liv krossat. Vad jag är intresserad av är att höra om andra åtgärder. Det finns flera saker som man kan göra än att höja straffet eller sätta in fler poliser. Precis som jag inledde med att säga sker de flesta rånen , ungefär hälften av rånen mellan och 24. Då är det intressant att titta på om det är värt att göra något åt de gigantiska öppettiderna i samhället . var inne på säkerhetsutbildning. Ensamarbete är oerhört allvarligt. Jag har varit inne i olika butiker här i som har anställda som, om de är är det nog väldigt bra, jobbar och när det är mycket folk i rörelse. Givetvis är den största anledningen till att butiksrånen sker att stora summor är i omlopp och att de finns relativt lättillgängligt om man jämför med banker. Speciellt de större butikskedjorna här i landet har börjat med sluten kontanthantering. Som jag uppfattar det kanske det finns ett behov av att titta på sådana lagförslag om man ska kunna behålla en vettig arbetsmiljö i butikerna. 34 (m): Först kan jag hålla med om att det delvis är samma svar, för fler poliser och synliga poliser är viktigt. Det kommer faktiskt nya poliser kontinuerligt. Vi måste också titta på straffen. Det finns ändå en del som är delvis nytt i svaret och som jag gärna lägger ned mer kraft på. Bland annat funderar vi mycket över vad vi ska göra för att förstärka insatserna mot ungdomsrånen. Av Brås statistik framgår att av dem som är misstänkta för butiksrån är ! Det är alltså väldigt unga förövare. Precis som pekar på går man gärna på butiker där det är någon som arbetar ensam och . Det är ganska små summor eller värden som man kommer åt, men man ställer ju till väldigt stor skada. Det finns många skäl att fundera över vad man kan göra för att åstadkomma förbättringar. Det är klart att den här typen av rån är enklare att utföra än bankrån och annat. Det är också en annan kategori förövare i väldigt stor utsträckning. En rapport som jag tror att har gjort speglar problematiken. Den pekar på att trots att vi i arbetsmiljölagen har regler som säger att man kontinuerligt ska få säkerhetsutbildning har inte alla fått det . Det visade sig att hade varannan Handelsmedlem inte alls fått någon säkerhetsutbildning, och det är lite bekymmersamt. Det finns en del sådana här saker att fundera över också inom branschen. Här tror jag att det är otroligt viktigt med en samverkan med polisen, att man pratar med varandra för att se hur man kan komplettera insatserna. har också tagit fram ett 13-punktsprogram jag ska inte dra det här med olika saker som man kan göra i butiker och annat för att stärka säkerheten men också för att underlätta polisens arbete och möjligheter att utreda och lagföra dem som ägnar sig åt den här typen av rån. När det gäller ungdomssidan har vi också aviserat en del åtgärder. Vi vill att brott som begås av väldigt unga utreds, för det är ofta en trappa där man kommer in på den här typen av rån ganska snabbt. Som sagt behöver vi samla ihop ett större paket. Vi driver på rätt mycket för att se till att polisen har överenskommelser med alla kommuner för att se hur helheten ser ut. Det är framför allt ska jag dock säga storstadsregionerna som har den stora andelen butiksrånen. Hur det ser ut i olika stadsdelscentrum och liknande är oerhört centralt. Här måste kommun, polis och andra samverka. Det gäller i synnerhet där man har väldigt många ungdomar. Vi ser över lagen om allmän kameraövervakning, vilket är oerhört viktigt för tryggheten och säkerheten i butikerna. Jag kommer också att tillsätta en utredning för att se över vissa frågor som rör vapenlagstiftningen, för det är så, som också sades här, att rånarna ofta har vapen. är de riktiga och ibland inte. Men det är klart att vi måste se till att begränsa vapenanvändningen och tydliggöra det ansvar man har om man på det här sättet använder vapen för att hota människor. 35 (): I svaret som jag har fått nämns också att regeringen kommer att fördjupa arbetet med hur vi bäst kan motverka ungdomars brottslighet. Jag är intresserad av att få lite mer kött på benen när det gäller just den delen, för jag tror att det kanske är nyckelfrågan. Jag har inte lösningen på problemet. Jag ser bara att det finns olika saker i samhället som gör att en sådan här utveckling riskerar att fortsätta i ännu högre fart än . Utanförskap är en sådan sak. Om möjligheterna att få inkomster på annat sätt minskar är det också en anledning till att söka en sådan här dålig väg att gå. Jag måste ändå konstatera att det finns en övertro på att fler poliser ska bli synliga ute på stan. Jag ser inte det resultatet hemma hos mig. Jag ser inte det resultatet hos dem jag pratar om. Jag ser inte det resultatet när jag pratar med polisen. Det besked som jag har fått är att de ekonomiska problem som finns ute hos polismyndigheterna får till resultat att det blir fler och fler poliser som har mer och mer arbete inomhus i stället för utomhus rätt eller fel, men det är svaret jag får. Utvecklingen som jag och många andra har redovisat pekar i riktningen att det blir fler och fler brott av det här slaget. Det uttalande som jag refererade till, att man anser det som mer eller mindre riskfritt, pekar också åt det hållet. Det är färre och färre synliga poliser. Det är möjligt att de finns någonstans, men inte där det finns risk för att de här brotten begås. Vi har faktiskt kommit så långt i den här negativa utvecklingen att vi för en månad sedan fick det första ärendet i där en person som hade haft en mindre butik i som hade blivit rånad så ofta fick problem som sedan blev klassade som arbetsskada. Då har det gått väldigt långt. Dessutom har resultatet blivit att han inte har möjlighet att ha kvar sin butik på grund av att han helt enkelt har blivit rädd för att gå dit. Så ofta blev han rånad. Då kan man inte säga att man inte hade hotbilden klar för sig, om man ser det från myndighetens synpunkt. Om han har blivit rånad tiotolv gånger måste man ha haft väldigt klart för sig att man borde sätta in den här synliga polisinsatsen där. Jag fick det svaret också att samverkan mellan polis, kommuner och övriga delar av samhället successivt byggs ut. Jag har försökt att kontrollera det hemma, och jag ser inte det heller riktigt. Det kan bero på att jag inte bor i en storstad. Jag hoppas att det är bättre där, men tyvärr verkar inte utvecklingen peka åt det hållet i den frågan heller. 36 (): Det gläder mig att justitieministern har tagit del av Handelsanställdas förbunds rapport om butiksrån. Jag har den med mig här. Arbetsmiljö i fara heter den. Jag rekommenderar alla ledamöter här att ta del av den. Justitieministern kom också in på butiksrån som ett stort arbetsmiljöproblem, och det är mycket riktigt. Det är väl det största arbetsmiljöproblemet inom handeln. Jag hoppas att justitieministern tar med sig det till sin regeringskollega arbetsmarknadsministern och talar om att den här rapporten finns och kanske även för ett resonemang om roll i de här frågorna och de eventuella resurser som skulle behöva tillföras där. Jag tycker att det är helt uppenbart. var av alla anmälda rån butiksrån. , , hade det ökat till . Jag tycker att det är en fruktansvärt oroväckande utveckling. Justitieministern pratade om ökad kameraövervakning, och det kan ju behövas, och även om att se över vapenlagstiftningen. Det är också välkommet. Men det grundläggande problemet är att det finns något som rånarna vill ha där inne, i första hand pengar. Man måste få stopp på detta, och då hoppas jag att justitieministern är beredd att se över lagstiftningen och se till att det finns en lagstiftning som ställer tydliga säkerhetskrav på verksamheter som hanterar kontanter. 37 (m): Jag tycker att det är väldigt bra att det finns en otålighet i kammaren när det gäller att se resultat, men det tar väldigt innan man får resultat. Så är det. Vi är dessutom inne i en period när ungdomskullarna ökar, vilket gör att problemen är större. I vissa delar av våra storstäder är det väldigt många ungdomar som bor i områden där det finns stor kriminalitet, och det är ett allvarligt problem. Det är möjligt att det inte har märkts där bor, men antalet poliser ökar faktiskt. I de 15 stadsdelar i som fick nya poliskontor märks det definitivt att det helt plötsligt finns lokalt förankrad polis och verksamhet. Det är betydelsefullt. Det finns till exempel i förortscentrum som och , och detta är otroligt viktigt. Det händer mycket. Jag har också tittat i och på en del andra håll som inte präglas av storstadsproblem, och där kan man se resultat, men det är klart att man önskar sig mer. I det här sammanhanget hoppas jag att kommer att driva på så att vi får gehör för det förslag som vi kommer att lägga fram om att drogtesta tidigare. är det inte helt enkelt att få tillstånd för drogtester av dem som är om inte föräldrarna är med på det. Många av de ungdomar som börjar en karriär och ger sig in i den här verksamheten har missbruksproblem. Man måste komma åt dem . Jag tror också att det viktigt att ingripa med en seriös utredning . Där har vi en del att göra. tillsatte vi en utredning under ledning av , som är länspolismästare i , som bland annat ska titta på rekrytering av unga till kriminella nätverk. En del av de inträdesprov man brukar få göra för att få vara med i de här kriminella nätverken handlar om att begå brott av allvarligt slag. Rån kan vara en sådan verksamhet, så även här försöker vi bidra. Jag tror att det finns skäl att arbeta med detta. Jag tror att vi behöver jobba brett. Jag tror på samverkan. Jag tror att vi måste jobba med , handelsföretagen och andra för att hitta olika åtgärder där vi kan samverka. Jag tror inte att det räcker med synliga poliser i en förort. Jag tror att man också måste ha vettig fritidsverksamhet, en bra skola och aktiva föräldrar, det vill säga hela paket. Vi måste hitta sätt att åstadkomma det. Det vi har åstadkommit är att polisen nu i kommun efter kommun åtminstone träffar kommunala företrädare och är med och diskuterar hur problemet ser ut där så att man kan dra åt samma håll. Det har inte skett tidigare, och jag tror att det har varit allvarligt. Jag inbillar mig inte att vi får ett resultat , men jag tror att det sakta men säkert kan få betydelse. Jag tror inte heller att Socialdemokraterna eller något annat parti här i egentligen menar att vi ska förbjuda jouröppna butiker, lägga oss i vilka avtal man har om hur man ska lägga upp arbetet eller att vi skulle ta över säkerhetsutbildningen av butiksanställda. Vi måste hitta samverkansformer där många drar sitt strå till stacken. Då borde vi kunna se resultat. Jag är lika bekymrad som interpellanten över att brottsligheten på det här området ökar. Dessbättre sjunker den på några andra områden. 38 (): Jag tycker att det är bra att man inrättar fler och fler poliskontor. Jag önskar att man gjorde det i alla delar av . Tyvärr ser jag inte den utvecklingen hemma hos mig i min del av . Där blir det färre och färre kontor, och de som finns blir mindre och mindre bemannade. Jag lyckönskar dem som får del av den här satsningen. Jag hoppas att den kommer att fördelas till fler, så att även jag och de som jag företräder i den delen av får möjlighet att se en sådan här positiv utveckling. Jag tror också att det är nödvändigt att det finns poliser som har kontakter med myndigheter och andra för att komma åt det här problemet. Men för att lyckas med det måste det finnas personer som är där och gör jobbet. Därför måste man se till att man har en sådan bemanning att man klarar av en sådan situation. hade vi en liknande diskussion här om polisens resurser. Då pekade jag på att man i län riskerar att ha en mindre bemanning än vad man normalt har på grund av att regeringen endast har gett pengar för framåt och sedan ska återkomma. Jag vet att ministern har varit på besök där , och jag hoppas att myndigheten fick ett lugnande besked som gjorde att man kan planera för en ökad bemanning , eftersom län är ett turistlän och har ett större behov av fler poliser än man kanske har . För att man ska klara av det här tror jag inte att det räcker med exempelvis att man får fler poliser eller att straffen blir längre, utan det behövs många andra åtgärder också. Jag hoppas att det som ministern har satt i gång med nu kommer att utmynna i någon form av nationell plan. Jag tror att regeringen måste gå före och visa med hela handen att man prioriterar den här typen av brottslighet. 39 (m): Ja, om det blir en handlingsplan eller vad vi ska kalla det vet jag inte, men jag hoppas att vi ska kunna samla ihop det här. Vi behöver ta ett häv när det gäller ungdomsproblematiken, därför att rekryteringen in till kriminalitet får sådana följder i ett längre perspektiv, och den är allvarlig nog som den är. Det här är ett område där jag tror att vi kan göra mer. Vi kommer att lägga fram en del förslag , men jag tror att vi får jobba lite extra med det. Det gäller inte minst den analys man kan göra av vilka förövarna av butiksrån och annat är. Den talar för att man faktiskt får ställa sig några frågor här om hur de här ungdomarna mår, var de befinner sig och varför det blir som det blir, så att man kan arbeta på rätt sätt. Det finns en del att göra här. Jag satt och funderade länge på var någonstans, du, hör hemma. Jag är så glad att du sade , för annars visste jag inte vad jag skulle svara. är ju inte sämre än många andra ställen, höll jag på att säga, och inte bättre heller, dessvärre. Men jag var som sagt där . Vi invigde ett nytt polishus och ett bättre samarbete med åklagarna, vilket är nog så viktigt när det gäller ungdomskriminella. Ett bra samarbete kan skynda på hanteringsprocesserna och göra att man jobbar mer målinriktat. Jag tror att det kan vara en riktigt bra utgångspunkt för utvecklingen av polisarbetet i . Sedan hade jag en särskild sittning med en grupp ungdomspoliser som man har i . Det man såg var väl styckevis och delt, kan man säga, men det är ändå bra att polisen i har en grupp poliser som arbetar specialinriktat för att se ungdomsproblematiken och arbeta med den. Jag tror nog inte att de kommer att låta vare sig länspolismästaren eller någon annan ha det särskilt lugnt, för de var både engagerade och medvetna om betydelsen av sitt arbete. Där har jag alltså gott hopp, och jag tror att det bådar gott också framöver. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellationerna 2008/09:280 om polisen, 282 om domstolarna, 283 om och 284 om Kriminalvården 40 (m): har frågat mig vilka initiativ jag planerar att ta för att polisens styrning av sin verksamhet ska bli bättre och vilka initiativ jag avser att ta för att effektiviteten vid domstolarna, och Kriminalvården ska öka. I budgetpropositionerna har regeringen tillfört rättsväsendet ca . Regeringen fortsätter att satsa på rättsväsendet för att kampen mot brottsligheten ska bli effektiv och har i budgetpropositionen för tillfört rättsväsendets myndigheter ytterligare . För att rättsväsendets myndigheter ska kunna svara upp mot regeringens högre krav kommer regeringen att återkomma till i budgetpropositionen och närmare redovisa vilka ytterligare resurstillskott och åtgärder som krävs. En förutsättning för dessa resurstillskott är dock att effektiviseringen av rättsväsendet fortsätter. Vi genomför därför också den största genomlysningen någonsin av rättsväsendet. ställer regeringen betydligt högre krav på rättsväsendets myndigheter. Det handlar bland annat om att öka den polisiära närvaron, säkerställa en effektiv åklagarverksamhet, värna kvaliteten i den dömande verksamheten, utveckla innehållet i verkställigheten, skapa fler häktes- och anstaltsplatser och stärka brottsoffersperspektivet i hela rättskedjan. kommer en central del av regeringens styrning av rättsväsendets myndigheter att handla om kvalitetssäkring och förbättrade resultat. Effektivitetshöjande insatser som på olika sätt bidrar till att myndigheterna kan lösa sina uppgifter på ett mer rationellt och kostnadseffektivt sätt måste kontinuerligt identifieras och utvecklas. Inom pågår ett arbete där målsättningen är att identifiera och föreslå åtgärder för minskad belastning, ökad effektivitet och förbättrat resultat inom rättsväsendet. styrning av polismyndigheterna måste vara tydlig och effektiv för att de ska kunna arbeta enligt och regeringens intentioner. Regeringens satsning på fler poliser ska naturligtvis leda till ett bättre verksamhetsresultat. Även kraven på effektiv resursanvändning och budgetdisciplin är höga. Inom ramen för den effektivitetsöversyn som pågår har därför fått i uppdrag att utvärdera om styrning, kontroll och uppföljning av polismyndigheterna är tydlig och effektiv. Vidare har ett konsultföretag fått i uppdrag att utreda om polisorganisationen har en ändamålsenlig delegering, struktur och bemanning. Redovisningarna lämnades , och förslagen bereds inom . Vad gäller ser vi att ärendeinflödet ökar , och myndighetens bedömning är att det kommer att fortsätta så även . Regeringen har tillfört för att hantera det ökade inflödet av ärenden. som regeringen har tillfört pengar vill vi också säkerställa att resursutnyttjandet sker på ett effektivt sätt och att kvaliteten är god. Ett led i det arbetet är att regeringen gett i uppdrag att utreda om interna styrning och kontroll säkerställer ett effektivt resursutnyttjande. följer noga utvecklingen inom , och jag utgår ifrån att kommer att utgöra ett värdefullt bidrag om vilka åtgärder som kan komma att behöva vidtas för att effektivisera verksamheten ytterligare. Uppdraget kommer att redovisas . Arbetet med att vidareutveckla och anpassa verksamheten i domstolarna till dagens krav måste fortsätta och intensifieras. Likaså måste arbetet med att minska målbalanserna fortsätta. Den dömande verksamheten har präglats av ett omfattande utvecklingsarbete i syfte att skapa en väl fungerande domstolsorganisation och ändamålsenliga processregler. För att långsiktigt kunna garantera en hög kvalitet och effektivitet i verksamheten har en översyn av tingsrättsorganisationen genomförts. Med samma målsättning pågår nu ett arbete med att se över den nuvarande länsrättsorganisationen. När det gäller det processuella regelverket har bland annat reformen En modernare rättegång skapat nya förutsättningar för den dömande verksamheten, och regeringen fortsätter nu arbetet med att skapa ett modernt processuellt regelverk genom att bland annat ta fram ett förslag till en ny delgivningslag. Inom ramen för regeringens effektivitetsöversyn har Statskontoret fått i uppdrag att utvärdera domstolarnas inre organisation och arbetsformer. I uppdraget ingår bland annat att analysera sambandet mellan formen för en domstols inre organisation och dess förmåga att uppnå målet att verksamheten ska bedrivas med hög kvalitet och vara effektiv samt att belysa de administrativa och ekonomiska konsekvenserna av valda arbetsformer och organisatoriska lösningar. Inom ramen för regeringens arbete med att se över effektiviteten inom hela rättsväsendet har en särskild utredare fått i uppdrag att följa upp Kriminalvårdens arbete med att effektivisera verksamheten samt att föreslå ytterligare åtgärder för ökad effektivitet. Utredarens uppdrag omfattar också en granskning av effektiviteten i Kriminalvårdens arbete när det gäller lokalförsörjning samt en analys av Kriminalvårdens genomförda och planerade investeringar på säkerhetsområdet. Uppdraget ska redovisas . Effektiviseringen av rättsväsendet är en högt prioriterad fråga för regeringen, och jag kommer givetvis att noga följa rättsväsendets insatser på området och vid behov vidta de åtgärder som är nödvändiga. 41 (): Jag tackar för svaret. ser jag att den felaktiga uppgiften om den största satsningen är borta. Jag tackar för det. Då är vi överens och behöver inte bråka om vem som gjort den största satsningen. Underhållningsvärdet i våra debatter om vem som gjort det är ganska litet. Jag vill också säga att det som framför allt präglat effektiviseringen är att man lagt ihop fyra interpellationer om fyra helt olika rättsområden. Det tror jag inte att man gillar vid myndigheterna. Vi kommer dock hem lite , och jag kan försäkra att mina barn gillar det. Men med tanke på läget vid varje myndighet vore det väl värt att ha en interpellationsdebatt i taget. Vi har dock många tillfällen till interpellationsdebatter i vår och kan därför återkomma till dem. Jag tänkte berätta lite om bakgrunden . Före valet sade , , att om de vinner valet blir det 1 ½ miljard mer än Socialdemokraternas förslag inte mer över huvud taget, för det vill alla partier, utan mer än det som Socialdemokraterna föreslår. Det var inga dåliga löften med tanke på att ekonomin var i balans. Det utbildades 4 000 poliser under förra mandatperioden. Det hade varit en historisk satsning om det varit på det sättet. Det visade sig dock vara fel. I stället blev det lika mycket, och vill vi till och med satsa en halv miljard mer än de borgerliga. Det är egentligen inte så förfärligt mycket eftersom budgeten är på 17 miljarder, men det blev alltså resultatet. Man kan ägna sig åt sifferexercis med miljarder hit och dit, men det är inte det viktigaste. Det som gör mig och många andra runt om i landet bekymrade, oavsett om man tillhör Socialdemokraterna eller , är att hela ekonomin havererat. Den går fullständigt på kredit. är det uppe i 4 ½ procent, vilket vad jag känner till motsvarar det största underskottet . Det är möjligt att jag har fel, att det var något liknande när vi tillsammans skulle reda ut ekonomin, men det är ändå historiskt sett det största underskottet. Därför måste jag fråga : Hur kunde det gå på det sättet? Hur kunde ni köra ekonomin fullständigt i botten? varit minister har underskottet ökat med ett par miljoner per dag ! Det är historiskt. Det har ingen annan minister mäktat med, oavsett hög- eller lågkonjunktur. Och detta har skett då vi under största delen av tiden haft högkonjunktur. Det får naturligtvis konsekvenser.