prot · GW0998 · 2009-04-08 00:00:00 — Anledningen till att regeringen satsar på mer generella åtgärder är att det är den bästa lösningen. Vi har olika program därför att det ska passa många olika branscher. Jag nämnde forsknings- och innovationspropositionen som betyder 15 miljarder i ökade insatser. Det är klart att skogs- och träindustrin ska finnas med där. Detsamma gäller energieffektivisering, lågenergihus, alla de här delarna. Det är ju till gagn för hela den här sektorn. Allt det som vi lyfter in i hållbara städer och samhällen är klart till gagn för den här sektorn. Men vi jobbar inte med branschprogram och säger att nu gör vi exakt det här för den branschen och så vidare, utan vi försöker att jobba generellt. Det skiljer Socialdemokraterna från oss. Om ska kritisera oss för att vi sänker skatter och annat, ger pengar till kommunerna och därmed ökar underskottet i de offentliga finanserna kan man fråga: Vilka är ni att kritisera som har satt i gång en sedelpress? tror jag att ni pytsade ut 26 miljarder. Och i går var ni noga med att säga att det som ges till kommunerna inte räckte. Det skulle vara dubbelt så mycket. Lägger jag ihop alla oppositionens förslag och tittar på allt detta noterar jag att vi kommer att få ett underskott som är gigantiskt i när vi har så besvärliga lägen i ekonomin. Jag är otroligt överraskad över den slapphänthet som finns inom socialdemokratin när det gäller ekonomiska frågor. Sedan kan jag notera att jag inte har fått något svar på varför just Socialdemokraterna har plockat bort skogs- och träindustrin som en speciell satsning i era egna branschprogram. Här blir jag kritiserad för att vi inte har lyft fram skogs- och träindustrin tillräckligt mycket, men själva tycker ni inte heller att det är viktigt. Vi har däremot lyft in det som en del av de generella åtgärderna därför att vi vill stödja skogs- och träindustrin. Vi hoppas också att de resurser som vi nu lägger ut på de regionala nivåerna kan användas till detta. Jag tror på svensk skogs- och träindustri. Det är klart att det är lite tuffa år framöver, men vi ska fortsätta att följa frågan och också ha kontakt med dem så att vi kan hjälpa dem i de här svåra tiderna. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2008/09:432 om regionalisering 8 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att nuvarande förändringsprocess inte i praktiken ska driva fram en icke beslutad och samordnad regionalisering. Som noterar har ett betydande antal utredningar berört länsstyrelsernas verksamhet . Ett antal av dessa har resulterat i förändringar inom bland annat länsstyrelseorganisationen. Förändringarna har inneburit att uppgifter främst flyttats mellan statliga myndigheter. Jag håller med om att dessa förändringar inte får bli styrande för en förändrad regional indelning, men de är nödvändiga för att utveckla den statliga förvaltningen och därmed också svara upp mot kraven på rättssäkerhet, enhetlighet och effektivitet. Regeringspartierna presenterade en överenskommelse om den fortsatta hanteringen av regionfrågan. I grunden handlar det om att bygga en effektiv samhällsorganisation på regional nivå som möter de problem som människor upplever i sin vardag. Som en del av regeringens fortsatta hantering av regionfrågan, och i syfte att få en tydlig och klar helhet i synen på den statliga regionala förvaltningen, bereds i till en utredning om en översyn av den statliga regionala förvaltningen. Jag anser att med det tillvägagångssätt som presenterades i överenskommelsen har regeringen lagt en god grund för en sammanhållen hantering av regionfrågan i vilken den statliga förvaltningens organisation utgör en central del. 9 (): Jag tackar för svaret. Regeringen har tagit initiativ till en lång rad utredningar och översyner när det gäller den statliga organisationen och förvaltningen. Det rör sig om ett femtiotal utredningar av olika slag: social tillsyn, körkort, yrkestrafik, IT, jordbruks- och landsbygdsstöd, fiskestöd, miljöprocesser, den så kallade , den så kallade och så vidare. Det här har alltså hänt sedan lade fram sitt betänkande 2007. Vissa av de förändringar som föreslagits har genomförts eller ska genomföras. Annat är sådant som fortfarande bara är förslag. Det stora problemet är att den statliga myndighetssidan visar upp en alltmer splittrad bild. ambitioner var att skapa en grund för någon sorts ny regional indelning i och att den skulle ske på ett samordnat och tydligt sätt. Tanken var mer regional samordning, tydlighet och en styrning som kraftsamlar i län och regioner. Det faktum att ett antal myndigheter med en tydlig organisation och med mandat att delta i regionalt utvecklingsarbete har minskat i antal är exempelvis inte bra. Inte minst när det gäller länsstyrelsernas arbete med landsbygdsutveckling har förändringarna inom staten upplevts som negativa. Risken är uppenbar att länsstyrelserna som regional myndighet och sammanhållande kraft när det gäller utveckling socialt, ekonomiskt och ekologiskt inte kommer att kunna fungera på ett bra sätt . Kraften i organisationen tunnas ut när uppgifter flyttas till andra myndigheter eller koncentreras till enbart vissa länsstyrelser. I den så kallade föreslås att vissa ärendetyper koncentreras till sju länsstyrelser. Är detta början på att vi får 7 huvudlänsstyrelser och 14 avlövade länsstyrelser? Blir inte detta i praktiken en oordnad regionalisering bakvägen där den ena åtgärden efter den andra inträffar utan att det finns något riktigt ansvar för enheten? Risken är stor att vi får en statlig organisation på den regionala nivån som bit för bit krackelerar. Det är allvarligt om det här får pågå. Jag noterar välvilliga ambition att på något vis hålla ihop det här och lösa det genom en ny statlig utredning. Men när man driver processen och det pågår ett ständigt förändringsarbete är risken stor att man skapar en struktur för nya regioner i en smygande byråkratisk process, där mängder av energi och kraft går åt men ingen håller ordentligt i styråran. Ett agerande av detta icke samordnade slag kan vara djupt negativt för den statliga regionala organisationen. Det är heller ingen bra grund för att skapa samarbete och samordning med nya regionala organ eller skapa nya regioner. När regeringen nu aviserar ännu en utredning som ska se över den regionala statliga förvaltningen som en lösning på det virrvarr som skapats känns inte trovärdigheten som den bästa. , hur ska du mer konkret bringa ordning i det här? Och framför allt: Hur ska nu det som borde vara det viktigaste för den statliga förvaltningen, nämligen kampen mot arbetslösheten, kunna ges den kraft och det fokus som uppgiften kräver när det ständigt pågår för många tjänstemän och andra som jobbar i organisationen rätt så obegripliga organisationsförändringar som kräver oerhört mycket kraft och energi? 10 Statsrådet (): tar upp ett antal frågor och oroar sig över att effektiviseringsprocessen inom statens regionala organisation inte till slut skulle resultera i en genomtänkt och bra statlig organisation. Jag vill ta ett exempel. Det var ju Socialdemokraterna som tog initiativet till bildandet av såväl som . Det har varit försöksverksamheter, och har vi i regeringen sagt att vi är beredda att permanenta detta. Vi är beredda att ge också och möjligheten att bli regionkommuner. Om man ser tillbaka i tiden har länsstyrelsernas roll och uppgifter förändrats kontinuerligt. Det är inte så konstigt, för det handlar om att anpassa sig till samhällets utveckling och behov. har, för att ta några exempel, länsstyrelserna tillförts nya uppgifter eller tidigare uppdrag har vidgats, bland annat inom miljö- och energiområdet, mottagandet av nyanlända skyddsbehövande i länet och djurskyddskontroll. Regeringen har också beslutat att föra bort uppgifter från länsstyrelserna. Till exempel har körkortsfrågor och frågor om yrkesmässig trafik förts över till Transportstyrelsen och den sociala tillsynen till . Just det här är exempel på uppgifter som har förts till myndigheter som har en regional indelning med färre organisatoriska enheter än de 21 länsstyrelserna. När det gäller koncentrationen av länsstyrelsernas verksamhet har det föreslagits det är alltså en utredning som vi inte har tagit ställning till ännu att verksamheten ska koncentreras till ett antal län. Utredningen föreslår att ett antal mindre uppgifter koncentreras för att uppnå rationalitet, kvalitet och en minskad sårbarhet. Utredningen om jordbruksadministrationen lämnar som förslag att det också ska ske en koncentration av länsstyrelsernas jordbruksadministration. Utredningen överlämnades till regeringen . Tanken är att få till stånd en mer effektiv och enhetlig tillsyn. Därför har regeringen i en proposition också föreslagit att tillsynen över stiftelser koncentreras till ett färre antal länsstyrelser än . Så sent som beslutade att anta regeringens förslag. Vilka länsstyrelser som är tillsynsmyndigheter anges i stiftelseförordningen. Jag skulle kunna fortsätta att ge exempel på hur detta kontinuerliga reformarbete pågår för att effektivisera och förbättra kvaliteten. är kärnan i fråga: Hur blir det då med den statliga länsindelningen och den statliga indelningen av myndigheter framöver? Som jag säger i mitt svar bereder vi direktiven till en organisationskommitté som kommer att få till uppgift att lämna ett förslag på hur indelningen ska se ut. 11 (): Allt utredande och allt flyttande av uppgifter fram och tillbaka är någonting som inte alltid uppfattas så positivt som ministern försöker redogöra för. Det kräver oerhört mycket av kraft, tid och energi i organisationen, där man tycker att man får lägga andra uppgifter som kanske upplevs som betydligt viktigare för kvaliteten, för medborgarna och för länets utveckling åt sidan. Då måste vi fråga oss: Vad är det som är viktigt i den statliga organisationen och förvaltningen? Den som ska styra statlig förvaltning måste värdera vad som strategiskt är det viktigaste att ägna kraft åt. Att reellt påverka kvaliteten och innehållet i myndigheternas arbete är svårt men kanske det som för medborgarna är det väsentligaste, men det är ett arbete som kortsiktigt inte ger uppmärksamhet eller uppfattas medialt som handlingskraftigt. Därför finns det en benägenhet på den politiska sidan att driva fram organisatoriska förändringar. Sammanslagningar och förflyttningar av ansvar från den ena myndigheten till den andra uppfattas som handlingskraftigt. Det kanske gör att man vinner någon politisk poäng och bibringar den politiskt ansvariga en känsla av att kunna reformera, påverka, leda och förändra. höjer man kraven på produktivitet parallellt med att anslagen inte täcker exempelvis lönekostnadsökningar. Ständig och återkommande underfinansiering av verksamhet är något som gäller för exempelvis polis, åklagarmyndighet, domstolar och försäkringskassa. Myndigheterna klarar inte att leva upp till sina åtaganden fullt ut. ska illusionen att så är fallet vidmakthållas. Det skapar en obalans som gör att tjänstemannamakten i organisationen ökar. Byråkratin stärker sitt grepp, och jag menar att politikerna abdikerar. Det här idoga utredandet kring länsstyrelserna saknar den helhet som borde krävas. Med en ny utredning som i efterhand bland annat ska titta på länsindelningarna, om jag uppfattar det hela rätt, är det nu fråga om detta verkligen bringar ordning i det virrvarr som man på många håll uppfattar råder i den statliga regionala förvaltningen. Situationen upplevs som bitvis orimlig. Utredningar och de återkommande ambitionerna till förändring, sammanslagning och samordning av dels transportinspektion, dels trafikverk är andra exempel på åtgärder där stora förändringar har dragits i gång utan att de ekonomiska konsekvenserna kan överblickas och den långsiktiga kvaliteten garanteras. Det här är ett av huvudproblemen med all den här typen av förändring. Ofta vet man inte förrän efteråt om åtgärden egentligen var klok och bra, om man har uppnått kvaliteten och om de eventuella ekonomiska förbättringar eller besparingar man har räknat med infaller. Det vi talar om är egentligen ett arbete med en mycket hög grad av osäkerhet inom sig. Ekonomin tryter alltså, och då blir det enklare att i högre grad rikta blickarna från innehåll och kvalitet till struktur och organisation. Processerna är inte helt rationella, och uppdragen uppfattas som förutbestämda. Min uppfattning är att staten och regeringen egentligen i liten utsträckning klarar av att styra de egna myndigheterna och verken. De förändringar man driver fram är inte grundliga och genomtänkta. Finansieringsproblem sopas under mattan. Tror nu att en ny utredning om den regionala statliga organisationen verkligen kommer att bringa ordning? Ett 50-tal utredningar som alla berör länsstyrelserna på ett eller annat sätt har genomförts . 12 Statsrådet (): Jag tycker att ger uttryck för en konservativ syn på behovet av dynamik och förändring i organisationer. Jag har känslan att gör sig till talesman för de anställda på länsstyrelserna snarare än medborgarna. Jag tror inte att medborgarna känner sig särskilt oroade över detta. Det de är intresserade av är att få tillgänglighet till de offentliga tjänster som produceras av länsstyrelserna. Oavsett om det är en lantbrukare eller någon som hanterar sitt körkortsärende vill man ha tillgänglighet. Jag har besökt 11 av landets 21 länsstyrelser. Jag har som princip att träffa de anställda och berätta om regeringens reformarbete när det gäller offentlig förvaltning, inte minst länsstyrelserna. Då möts jag av en stor entusiasm över att det sker förändringar. Man har också en väldigt stor förmåga att genomföra de här förändringarna. De har inneburit förbättringar och effektivisering i många fall. Den kritik jag möts av har snarare gällt detaljrikedomen i de regleringsbrev som vi har skickat. Vi har tagit till oss detta och i stället gjort mer av riktlinjeformuleringar. Vi har överlåtit mer av detaljerna till länsstyrelserna och deras anställda själva. Det tror jag har varit väldigt bra. För besökte jag i . En mycket stor del av de anställda hade kommit. Det brukar vara så på de här mötena. De får ställa frågor, och jag ställer frågor till dem. Jag ställde frågan till de anställda som satt där: Tycker ni att är ett hållbart statligt län? Nej, sade de, vi tror att det bästa vore om vi tillhörde . Så säger alltså också de anställda. Det finns en stark vilja att skapa långsiktigt hållbara strukturer. De inser naturligtvis på goda grunder att det kommer att finnas kvar en verksamhet för , även om det skulle bli så att sökte sig till i den process framåt där vi ska hitta en långsiktigt hållbar statlig länsstruktur. De anställda är inriktade på att förbättra. De vill slå vakt om de verksamheter de har. Självklart är det så. Man är inte glad när körkortsfrågorna nu flyttas över till en helt annan myndighet. Det är en annan sak, men jag tror inte att kommer att finna någon riktigt stark klangbotten för den kritik som han för fram i sin interpellation om han reser ut och träffar de anställda på länsstyrelserna. 13 (): Min interpellation grundas egentligen på ett antal iakttagelser. Den grundar sig på att det har genomförts en oerhörd mängd utredningar som flyttar eller föreslår flytt av uppgifter kors och tvärs mellan en lång rad olika myndigheter. Den bygger också på en annan iakttagelse: att alla de här förändringarna leder till att det går åt väldigt mycket kraft i förändringsarbetet och att den kraften möjligen skulle kunna användas till annat. Jag har som exempel tagit upp arbetslöshetsbekämpningen och rapportörsuppdraget som de regionala samordnarna har när det gäller arbetslösheten. Det har blivit ett rätt upplöst instrument i praktiken. Interpellationen bygger även på iakttagelsen att spretigheten gör att man får fram en bild av att bara betrakta det hela. Här kan det pågå en regionalisering bakvägen, som egentligen inte är politiskt styrd, men som i sin spretighet gör att man skapar faktum på marken som vi inte kommer runt. Man föreslår exempelvis i en utredning att koncentrera vissa uppgifter till 7 länsstyrelser och sedan ha 14 länsstyrelser med lite mindre tyngd. Det är bara att notera att ett sådant förslag ligger. Sedan vet inte jag vad regeringen gör av detta förslag. Men är det så att det drivs vidare är det klart att det har någon sorts påverkan på vilka framtida strukturer vi ska ha i landet. Oavsett om jag har någon sorts konservativ syn på detta eller inte kan jag väl säga att min syn på statlig förvaltning och förändringsarbete är att det måste vara samordnat, genomtänkt och grundligt. Om det, , är uttryck för konservatism eller vad det är får jag väl stå för det i så fall. Men grundligt tycker jag är viktigt, för det här måste vara organisationer som fungerar. Det är kärnan i själva statsmakten det handlar om. Då måste vi gå till väga på ett sådant sätt att det håller på ett bra sätt långsiktigt. 14 Statsrådet (): Det är inte fråga om någon regionalisering bakvägen. har inte regeringen tagit ställning till . interpellationer kommer som intressanta avstämningspunkter där man kan diskutera det här. Jag tror att det som har gjorts för att effektivisera verksamheterna har varit positivt så här långt. Det finns mer att göra, inte minst vad gäller de nya e-förvaltningsmöjligheterna, genom vilka medborgarna kan få ökad tillgänglighet till tjänster också direkt hemma vid sina datorer. Det är en väldigt spännande utveckling, där vi både kan förbättra tillgängligheten och göra arbetet intressantare på de statliga myndigheterna. Rutinuppgifter kan tas bort, och handläggarna kan få ägna sig åt mer medborgarnära tjänster. Det är en spännande utveckling, och jag kan försäkra om att vi kommer att låta få en uppgift som är tydlig och distinkt och som ska resultera i någonting som är både genomtänkt, rationellt och medborgarnära. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2008/09:433 om ställning som IT-nation 15 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att göra för att ska återta ledarpositionen inom IT-området. Hon har även frågat vad jag avser att göra för att snabba på utbyggnaden av IT-infrastruktur och ge alla chansen att hänga med i IT-samhället. målar i sin interpellation upp en bild av att regeringen inte gör något på området och att inte är en ledande nation på IT-området. Jag vill börja med att säga att jag inte håller med om verklighetsbeskrivning. har en ledande position inom IT-området, vilket flera internationella jämförelser visar. Ett exempel är att så sent som placerades på första plats i ITU:s index över 154 länders IT-utveckling. Ytterligare exempel är som placerar på andra plats i sin Networked readiness index för 20082009. Regeringen arbetar aktivt på många sätt för att IT ska bidra till fler jobb genom fler och växande företag, till utvecklingskraft i alla delar av och till att förena miljö och företagsamhet. Statens huvudsakliga roll är att få marknaden att fungera effektivt och att ge marknadsaktörerna goda förutsättningar för sin verksamhet. Jag ska här nämna några av regeringens insatser. Regeringen har infört möjlighet till så kallad funktionell separation vilket innebär att Post och , om det finns synnerliga skäl, kan ålägga Sonera att särskilja verksamhet som rör åtkomst till kopparnätet. Syftet är att öka konkurrensen på bredbandsmarknaden och därigenom åstadkomma större valmöjlighet för konsumenterna. Regeringen har frigjort radiofrekvenser för andra kommunikationstjänster än radio och tv. Frekvenserna har särskilt goda egenskaper för att erbjuda tjänster med god geografisk täckning, till exempel mobilt bredband. var tidigt ute, , och verkar nu aktivt för att fler länder ska göra på samma sätt som vi, vilket behövs för att skapa en tilläckligt stor marknad för att bra tjänster och produkter ska utvecklas. Regeringen arbetar kontinuerligt med att förbättra regelverket för marknaden för elektroniska kommunikationer både på europeisk nivå, EU och nationellt. Ett viktigt led i detta arbete var den reformering av överklagandeprocessen som genomförts och som syftar till konkurrens och bättre fungerande marknader. Ytterligare en åtgärd är att regeringen anslagit medel för stöd till kanalisation för bredband. har regeringen lämnat förslag till om att slå samman skatteavdrag för hushållsarbete med avdrag för byggtjänster i hemmet i ett så kallat HUS-avdrag. I propositionen klargörs att arbetskostnaden för markarbeten vid anläggning av ledningar för elektronisk kommunikation i anslutning till bostad omfattas. Detta ger en möjlighet att minska kostnaden för den husägare som vill skaffa modernare bredbandsledningar. Att ligger bra till och regeringen genomfört en rad viktiga åtgärder betyder dock inte att vi därför kan slå oss till ro. Tvärtom finns det stora utmaningar . Regeringen gav Myndigheten för handikappolitisk samordning, Handisam, i uppdrag att inhämta, sammanställa och analysera initiativ för att minska de digitala klyftorna för personer med fysiska och kognitiva funktionsnedsättningar. Analysen ska ligga till grund för initiativ på nationell och EU-nivå fram till och under det svenska ordförandeskapet i Europeiska unionen . Behoven av bredband ökar starkt. Detta drivs inte minst av en ökad användning av Internet, interaktivitet och ljud och bild. finns risk för att befintlig infrastruktur i form av delar av Soneras kopparnät monteras ned. Sammantaget finns ett behov av betydande investeringar i IT-infrastruktur. Jag och regeringen har stor tilltro till de drivkrafter som finns på marknaden. får vi inte blunda för att förutsättningarna för att bygga ut ny infrastruktur är sämre i de glest befolkade delarna av vårt land. Utmaningen är större i dessa delar. Staten har ett ansvar för den miniminivå av så kallade samhällsomfattande tjänster som medborgarna har rätt till. Här pågår ett arbete både inom EU och i för att diskutera vilken ambitionsnivå vi ska ha och hur nödvändiga åtgärder ska finansieras. Regeringen har fått in ett antal förslag som rör tillgängliga elektroniska kommunikationer. Det gäller de statliga utredningarna Effektivare signaler och Bredband i hela landet och förslag från . Mot bakgrund av de utmaningar och de förslag som jag nämnt kommer jag att fortsätta mitt arbete tillsammans med berörda aktörer för god tillgänglighet till elektroniska kommunikationer i hela landet. Inte för att toppa någon rankningslista utan för att kunna möta de stora utmaningar som klimathot, ett glest befolkat land, internationell konkurrens och en åldrande befolkning utgör. är och ska förbli en ledande IT-nation. 16 (): Jag ska börja med att tacka för att hon kommer hit och debatterar interpellationer. Man får berömma de ministrar som kommer och svarar på de interpellationer som vi i har ställt. Det tycker jag är bra. Jag efterfrågar visionen från . Var finns viljan? Var finns initiativen? Var finns ambitionen från regeringen när det gäller att ska ligga i framkant fortsättningsvis? Det går att säga att vi ligger bra till och det går att hänvisa till olika utredningar. Men det går inte att leva på de gamla insatser som vi har gjort tidigare, för den här utvecklingen går ju otroligt snabbt . Andra länder satsar miljardbelopp just nu för att det är lågkonjunktur och för att man vill ta det här tillfället i akt att satsa och för att det behövs. Men gör inte det, utan nöjer sig med att säga: Ja, men vi ligger så bra till ändå så vi utreder de utredningar som andra har gjort, och sedan får vi se vad vi ska göra. Det finns ingen vilja längre, ingen anamma, till att till exempel säga att vi ska satsa på att ha i båda riktningarna eller något annat tydligt mål som alla bestämmer sig för att jobba mot. Under vår senaste tid vid regeringsmakten gjorde vi både en bredbandssatsning och satsade på utbyggnad av bredband i hela landet. Det var miljardbelopp vi satsade. Naturligtvis var den dåvarande oppositionen kritisk och tyckte att vi satsade för lite. ser vi inga sådana stora miljardbelopp. Vi satsade på IT i skolan.