prot · GW0957 · 2009-01-15 00:00:00 — Det handlar ju inte bara om de lagda varslen, som tyvärr faller ut i uppsägningar, utan det handlar också om korttidsanställda som tvingas sluta till följd av läget på arbetsmarknaden. I har vi också många byggnadsarbetare som har som sin arbetsmarknad. väntar man att väldigt många av dem snart kommer tillbaka till länet och inte längre har jobb på den norska byggarbetsmarknaden. Det är också ett problem. Skogs- och träindustrin i har också sagt upp folk . Totalt 266 personer har faktiskt fått gå. Det är den högsta siffran . De, precis som byggbranschen, frågar nu efter förslag om upprustning av till exempel miljonprogrammet. Regeringen har lagt fram förslag om ett ROT-avdrag, men det handlar om villor och om bostadsrätter. Men man har inte lagt fram förslag som rör det stora miljonprogrammet och de renoveringsbehov som väldigt många lägenheter har . Det är en fråga till näringsministern: regeringen att göra någonting åt det behovet? Kommer regeringen att komma med några sådana förslag? En annan sektor som har försämrats kraftigt är kommun- och landstingssektorn. I höjer vi till exempel landstingsskatten. Det är ett sätt att korta köer och att förhindra neddragningar inom bland annat allmänmedicin. Men det hjälper inte. Dessutom tvingas man varsla på grund av alltför dålig ekonomi. Precis som ledningen för har påpekat har statsbidragen inte räknats upp för . Det blir min nästa fråga till : Tänker regeringen göra någonting åt den situation som råder inom kommunsektorn? 20 Näringsminister (): Tack för frågan! Det är väldigt många orter som har drabbats hårt av finanskrisen. Jag tror att det är väldigt viktigt att se att vi är en del av en global finanskris. Det är inte en vanlig lågkonjunktur i dess bemärkelse, utan det är en global finanskris. Och nästan alla marknader har drabbats mer eller mindre. Det är klart att vi kommer att ha en jättetuff situation framför oss, och får vi inte ordning på de finansiella systemen så att det finns trovärdighet i dem är det risk att det här drar ut . Det är därför som den har varit så angelägen om att den överenskommelse som vi har på EU-nivå kring de finansiella systemen också verkligen implementeras i de olika länderna. Om inte kunderna får börja låna pengar för att kunna köpa lastbilar eller vad det nu kan vara för någonting står vi ju där med vår produktion, och då är det naturligt för företagen att varsla och också säga upp folk. Att det är problem visar också det som säger, att nu viker också marknaden i . Ja, den viker i . Den viker i . Den viker i . Den viker i . Den viker i . Den viker överallt. Och det är i den här svåra situationen som vi som politiker måste fundera över: Hur mycket ska skattebetalarna stå för? Hur mycket ska företagen stå för? Och vad ska vi prioritera? Jag tror också att vi ska vara klara över att det är en väldigt svår situation för politiker, att stoppa den konjunkturnedgång som kommer med politiska instrument. Vi kan se till att få ordning på banksystem och annat, och det har gjort med framgång. Men även om det är rätt saker som regeringen gör i budgeten är det ändå en så tuff konjunkturnedgång att vi kommer att få bereda oss på rätt tuffa situationer framöver. Det regeringen har gjort är att vi har satsat, som jag säger, mest i med den mest expansiva budgeten av alla för att kunna möta det här. Mycket av det som man har lyft fram i kring infrastruktur och satsningar på företag finns ju i den här budgeten. Och det är väl bra att vi, tack vare att 180 000 fler jobbar, har mer resurser för att göra den sortens investeringar när det är lågkonjunktur. Dessutom är det så att under de här förutsättningarna kommer förmodligen infrastrukturpengarna att räcka längre. ROT-avdragen, som vi nu genomför, är en bra åtgärd för byggnadsarbetare. Varför vi inte ger till de här övriga handlar bland annat om en prioritering av pengar. Och jag vet att man när det gäller energieffektiviseringsåtgärder och annat i flerfamiljshus klarar att få lönsamhet ändå. Då kan man ställa sig frågan: Ska skattebetalarna gå in med subventioner i sådana lägen, när det ändå lönar sig för fastighetsbolagen att göra dessa investeringar och, i synnerhet, i ett läge när det faktiskt också kostnadsmässigt sjunker, som det gör just nu? När det gäller kommuner och landsting är det naturligtvis så att många kommuner har stora bekymmer. Men jag ska också säga när det gäller kommunsektorn som helhet att de inte går minus allihop, utan de stora bekymren finns i landstingen. Vi följer från regeringens sida mycket väl vad som händer i kommuner och landsting, och det är klart att det som har hänt och det som finns i budget nu är en bra hjälp. Det handlar om sänkta arbetsgivaravgifter, de generella, och om sänkta arbetsgivaravgifter för unga. Det handlar om de statsbidrag som vi tillför för att snabba på vårdgarantin och annat. Det är bra och viktiga tillskott för kommuner och landsting. Man måste se helheten, inte bara statsbidragens uppräkning, utan man måste se vad budgeten faktiskt har för effekter längst ut för kommuner och landsting. Vi följer deras situation och ser vad vi kan åstadkomma, men än en gång: Vi måste klara av att prioritera vad vi ska göra med skattebetalarnas pengar, för det finns inte någon sedelpress. 21 (): Naturligtvis ska vi vara varsamma med skattebetalarnas pengar, och vi ska använda dem där de gör bäst verkan. Då kom jag genast att tänka på möjligheten att sänka arbetsgivaravgifter som tog upp i sitt svar just . Jag kom att tänka på det som skriver om nyttan av att sänka arbetsgivaravgifter som ett medel för att öka sysselsättningen. Det kritiserar man starkt. Det gäller dels den generella sänkning som har varit av arbetsgivaravgifterna, dels den sänkning av arbetsgivaravgifter som riktar sig till exempel till ungdomar och de förslag som har genomförts. Man menar att om syftet är att öka anställningsbarheten och att öka sysselsättningen vore det mycket bättre att använda pengarna till utbildningsinsatser, kompetenshöjande åtgärder och arbetsmarknadspolitiska åtgärder som direkt kan få människor i arbete, om det är syftet med att sänka arbetsgivaravgifter. Sedan kan man ha andra syften, att öka lönsamheten i företag eller så. Men då får man säga att det är det som man vill göra. Om det är lönsamt att göra renoveringar och så vidare i flerbostadsbeståndet kan man ju undra varför man pratar om att behoven ändå är så eftersatta. Det får man ta sig en funderare på. Sedan gällde det resurser till kommuner och landsting. Inom ett kollektiv med kommuner och landsting ser det naturligtvis inte likadant ut på alla ställen. Men jag kan se till . Där har ju inte bara det inträffat att skatteunderlaget sviktar i många kommuner, de som drabbas hårt just . Kommunernas utgifter för försörjningsstöd ökar också. Det visar sig nämligen att många människor som blir arbetslösa inte heller har a-kassa. Det är av dem som går ut i arbetslöshet nu som inte har a-kassa, utan de hänvisas till kommunernas försörjningsstöd. Det gör ju att kommunernas ekonomi ytterligare försämras. En annan fråga jag tänkte ta upp med är de så kallade IUC-bolagen, de regionala utvecklingsbolag som finns över hela landet utstationerade på 15 olika ställen. Bland annat finns det ett sådant i . De lämnade in något som de kallade offert till näringsministern . Där visade man på ett handlingsprogram hur man ville ta fram jobbskapande projekt för tillverkningsföretag. Det som är unikt med IUC-bolagen är att de väldigt mycket bygger på regional kompetens och på det samarbete som finns mellan företag, kommuner, universitet, högskolor, forskningsinstitut och så vidare. Det handlar om den regionala kunskap man besitter ute i regionerna. Jag tror att de väntar på svar på den så kallade offerten. Det som är så unikt med dem är att det är tillverkande företag man jobbar med. Jag tror att det är viktigt att man jobbar med just tillverkande företag, vidareutvecklar och ger stöd. I sådana delar av landet som till exempel är det tillverkande företag som drabbas av så mycket varsel. Det är verkligen något att tänka på och ta till sig. När det gäller möjlighet att kunna låna pengar och få ordning på det finansiella systemet har jag en senare interpellationsdebatt med . Jag tänkte vi skulle ta upp frågan om kreditmöjligheter för mindre företag. Vi kan ta den debatten i det sammanhanget. 22 Näringsminister (): När det gäller att diskutera vad som är de mest effektiva åtgärderna råder det lite delade meningar i forskningen om arbetsgivaravgifter. Den gamla forskningen sade att sänkta arbetsgivaravgifter inte var så effektivt. Ny forskning visar något annat. Det finns en delad forskningsinställning när det gäller effektiviteten av sänkta arbetsgivaravgifter. Om man som företagare får sänkta kostnader för att anställa är det dock logiskt att tro att det är större möjligheter att man både anställer och behåller den som man har. För ungdomar blir det billigare. Om lönenivån för en ungdom är tror jag att det var 35 000 som ett företag skulle tjäna. Det är rätt betydande pengar för ett litet företag. Den mest effektiva åtgärden är dock jobbskatteavdraget. Det är den mest effektiva åtgärden för att skapa sysselsättning, och den är ju emot. Vi har sänkt skatten just för dem som har de lägsta inkomsterna för att man ska stimuleras till arbete och också tjäna på att arbeta mer. För väldigt många är det över en tusenlapp som man nu får i jobbskatteavdrag, vilket är ett otroligt bra incitament. Det kommer att behövas i ett läge när vi ser att ekonomin stramas åt. kommer också räntesänkningarna som gäller bolån och annat, vilket är väldigt bra för den enskilda familjen. Det ökar marginalerna. När det gäller kommunerna är det klart att i tider av högre arbetslöshet ökar försörjningsstödsbördan. ska man väl säga att i tider av minskad arbetslöshet ökar intäkterna till kommunerna. 180 000 färre i arbetslöshet har ökat intäkterna för kommuner och landsting. Det är därför som sysselsättningspolitiken, arbetspolitiken, har ett så viktigt samband med välfärdspolitiken. Om fler jobbar får vi mer pengar till välfärden, fler som betalar skatt och mer pengar till skola och till vården och omsorgen. Det är inte en slump att den här regeringen har jobbpolitiken som det viktigaste området. Det är grunden för välfärden. I våra system finns det rätt mycket pengar. Även om skulle kritisera oss för att göra felprioriteringar går det inte att komma ifrån att vi har rätt mycket pengar i Arbetsförmedlingen, , , strukturfonder och ute på länsstyrelser. Det finns ju rätt mycket pengar. Problemet är att dessa pengar måste komma vanliga människor till del. Det är därför vi har tillsatt samordnarna för att koordinera insatserna och för att samordna insatser med statliga myndigheter, kommuner, regioner, den ideella sektorn, företagarorganisationer och fackliga sådana. Vi kraftsamlar med de resurser som finns. Vi kan inte bara stå och ropa: Vi behöver mer pengar. Vi behöver mer pengar. Vi måste också använda de miljarders miljarder som finns i de här systemen. De måste fungera också när det är kris. Vi har kompetenta människor på Arbetsförmedlingen. Vi har kompetenta människor på och på alla de här organen. De har en massa verktyg, och de har fått ökade resurser nu för att göra de här sakerna. Jag tror att det är viktigt att vi som politiker beskriver för medborgare som känner oro att det faktiskt finns en massa resurser. De är till för att användas när människor blir arbetslösa, när de behöver hjälp med coachning, när de behöver hjälp med att starta företag, när de behöver hjälp i oroliga tider. Det tror jag är en viktig signal till alla dem som känner oro . Vi ska göra allt vad vi kan för att finnas där hos dem som blir arbetslösa och dem som behöver hjälp i en svår situation. Det är därför som politiken finns till. 23 (): Visst finns det resurser i samhället, , men just nu har jag försökt att peka på områden där det saknas resurser och där man skriker efter mer resurser. Jag tycker också att det är väldigt viktigt att få fler människor i arbete och på så sätt skapa resurser till välfärden. Det är bland annat därför jag står här. Det är bland annat därför jag har skrivit den här interpellationen. Och det är därför jag vill peka på olika områden som behöver insatser för att vi ska kunna gå framåt, för att ett län som till exempel inte ska drabbas för hårt av den lågkonjunktur som vi har fått. Det är orsaken till att jag står här. Ett av de förslag som våra regionala samordnare har fört fram är ekonomiskt stöd vid fortbildning. startades en diskussion om eventuellt permitteringsstöd, alltså fortbildning man är varslad, och detta ska naturligtvis göras tillsammans med kommun, företag och fack. Det är inte bara staten som ska gå in med pengar. Det är oerhört viktigt. Det liknar lite grann de gamla så kallade permitteringsstöden. Det debatterades av någon från . Men sedan gick statsministern ut och lade locket på och sade att det kan man inte tänka sig att göra. Jag tror att det är väldigt olyckligt att regeringen inte tar till sig de förslagen. De finns från våra samordnare. Jag tycker att näringsministern ska titta på det här en gång till. Det tror jag skulle vara väldigt värdefullt, så att vi inte tappar de människorna när förhoppningsvis konjunkturen stiger igen och vi behöver allt kunnande i våra företag. 24 Näringsminister (): Låt mig börja med frågan om permitteringsstöd. har inte sagt att vi stöder kraven om permitteringsstöd. Man måste fundera över vilka länder det är som har permitteringsstöd. Det är de länder där det är omöjligt att säga upp folk, där man till och med är tvungen att gå till domstol för att kunna säga upp folk vid arbetsbrist. Man kan inte ta den ena sidan av ett system och låta bli den andra. Vi har valt ett annat system. Vi har en flexibilitet på arbetsmarknaden därför att det har tjänat vår ekonomi väl. Då är det företagen som tar ansvar . Samhällets insatser är riktade till individer för vidareutbildning, coachning och olika insatser. Det är ett system som parterna har varit överens om att ha. Vi har varit överens på den politiska sidan att vi ska ha det på det sättet. Vill man byta system måste man ta den andra delen också. Man kan inte bara plocka en av godbitarna. Vi har tillfört ökade resurser för utbildning, till yrkesutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högre utbildning och forskning. Det finns en massa resurser. Jag håller med om att utbildningsinsatser är en bra sak att göra nu i . Vi ska rusta våra anställda för att kunna klara framtiden. När det gäller att det saknas resurser har det gått på ett nytt budgetår. Det är helt omöjligt att det saknas resurser. Det är helt omöjligt. Det tillförs ju resurser i de här systemen. Vi måste vara hederliga när vi pratar om de här sakerna. Vi har ingen sedelpress. Det är skattebetalarnas pengar som vi pratar om. Då måste vi tala om att det finns en budget av omfattande storlek till alla de här organen, men de ska komma människor till del. Det är därför som vi har tillsatt samordnarna. Det är för att också se till att pengarna används på det sättet. Vi kan behöva ändra i regelverken. Det kan behöva göras justeringar. Den dialogen har vi med samordnarna. Behöver vi justera något nu när det är besvärligt och så vidare? Det är vi beredda att göra. Det har vi redan gjort. Kom inte och säg att det inte finns resurser! Det finns resurser, och de ska finnas där för människor som behöver det. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2008/09:176 om nedläggning av bensinmackar och servicen på landsbygden 25 Näringsminister (): har frågat mig vilka initiativ jag har tagit för att behålla en press på oljebolagen, vilka initiativ jag har tagit för att mildra nedläggningen av bensinmackar samt vilka verktyg jag har använt för att servicen på landsbygden ska samordnas. Regeringens politik för regional tillväxt innehåller ett flertal verktyg för att mildra effekter av strukturomvandlingen när det gäller kommersiell service, inklusive drivmedel, i olika landsbygder. Stödet till kommersiell service är ett mycket viktigt verktyg för att möjliggöra den regionala nivåns insatser på detta område. användes för åtgärder till bland annat dagligvarubutiker och drivmedelsstationer i gles- och landsbygder. Regeringen föreslog i budgetpropositionen för ytterligare till insatser inom serviceområdet. biföll detta , och beslöt regeringen att använda en del av pengarna till att uppdra åt i och i att utarbeta modeller för att trygga tillgängligheten till kommersiell service i hela landet. Prioriterade områden ska vara drivmedelsförsörjning samt samverkan mellan kommersiell och offentlig service. Modellerna ska vara användbara i alla delar av landet och visa hur insatser på detta område kan komplettera varandra och samordnas för att på så sätt förstärka effekterna av varandra. Aktörer på regional och lokal nivå har avgörande roller i den regionala tillväxtpolitiken, inte minst när det gäller att utveckla den kommersiella servicen. Regeringen har därför beslutat att 30 av de 50 miljonerna ska gå till att öka den regionala nivåns möjligheter att intensifiera sina insatser. Resurserna ska i första hand riktas mot att stärka tillgången till drivmedel, detta mot bakgrund av att efterfrågan på stöd kan väntas öka. Regeringen har också beslutat att regionala serviceprogram ska tas fram. Dessa program ska ha fokus på en ökad samverkan mellan olika typer av offentlig och kommersiell service. Det är viktigt att samordna olika typer av service i gles- och landsbygder för att på så sätt stärka befintliga servicepunkter. Dessa insatser ingår som viktiga delar i den strategi för att stärka utvecklingskraften på landsbygder som utarbetas inom . Arbetet med strategin har varit inriktat på att ta fram och utveckla förslag som tar till vara den utvecklingspotential och de resurser som finns på den svenska landsbygden. Den redovisning som lämnade till , och som i sin interpellation refererar till, utgör ett underlag i detta arbete. Även de regionala genomförandestrategierna för det nationella landsbygdsprogrammet 20072013 innehåller åtgärder för att utveckla den lokala servicen. Regeringen beslutade vidare att ge ett utökat och mer långsiktigt stöd till ska leva genom ett verksamhetsbidrag på totalt 41 miljoner för åren 20082010. Ett område som regeringen då satte särskilt värde på var just insatser för lokal mobilisering och lokala servicelösningar. Bidraget har bland annat möjliggjort försöket med det så kallade bymackskonceptet som sprids över landet. Landsbygdsområden har olika förutsättningar, och vilka servicelösningar som är mest lämpliga på en viss ort avgörs bäst av lokala och regionala aktörer. Jag förväntar mig att även bensinbolagen deltar i såväl det nationella som det regionala och lokala arbetet. Målet är att alla ska delta på sitt sätt och utifrån sina förutsättningar och på så sätt medverka till hela landets gemensamma tillväxt. 26 (): Tack så mycket, , för att vi ska debattera den här frågan . Jag har återigen interpellerat, eftersom jag tycker att det har kommit fram nya uppgifter i samband med att mackdöden aldrig tar slut. Den bara fortsätter och fortsätter och fortsätter. och jag har tidigare debatterat denna fråga. Redan förra gången, för , hänvisade hon till att skulle vara underlag. Det var samma svar , så det arbetet har antagligen inte påbörjats på departementet . Det är det ena skälet till att jag ville ställa interpellationen en gång till. Gles- och landsbygden är väldigt hårt utsatt. har gles- och landsbygden drabbats mycket, mycket hårt av att den blå alliansen vann valet. Det är rationaliseringar och varsel. Små och medelstora företag har efter högkonjunkturen återgått till att varsla. Arbetslösheten ökar, bland annat i . , och är några exempel i min hembygd som är drabbade av nya macknedläggningar. Jag skulle vilja ha en kommentar av om detta, eftersom gles- och landsbygd är så hårt drabbade. Vi socialdemokrater har avsatt ytterligare medel i vår skuggbudget för att kunna samordna service på landsbygden, och det skulle även kunna innehålla drivmedel. Man skulle kunna hjälpas åt inom de här branscherna för att ha kvar bland annat bensinbolag. Den var den första anledningen. Den andra anledningen var att har sagt att hon ska ha ett hårt tryck på oljebolagen för att de inte ska lägga ned. Då undrar jag om tycker att hon har varit framgångsrik i arbetet. Min tredje fråga är ställd av det skälet att det finns en missuppfattning enligt mitt sätt att se det, och jag undrar om också anser att det är en missuppfattning, med anledning av att det finns ett krav på att man ska tillhandahålla alternativa drivmedel om man försäljer över en viss mängd. Många tror att det har med mackdöden att göra. Jag har inte hört säga att det har med mackdöden att göra, men jag har hört andra, bland annat folkpartister, säga detta. De har uttalat sig på om att nu måste denna lag ändras, och eftersom det är den borgerliga regeringen som styr nu kan de ju ändra lagen om de vill. Men uppenbarligen har inte tyckt att lagen behöver ändras eftersom det inte har gjorts. Då är frågan: Har uppvaktat med anledning av den DN Debatt-artikel de hade om att de krävde att den så kallade pumplagen skulle stoppas? Det var mina tre frågor. 27 (): Med anledning av interpellation har jag tagit tillfället i akt att ställa ett par frågor, jag också. Skälet är att jag ställde en fråga till näringsministern, ungefär enligt följande: Antalet bensinmackar har minskat kraftigt . Bensinmackarna är ofta väldigt viktiga ekonomiska nav för företag och enskilda personer på många mindre orter. Problemet nu när så många mackar har lagts ned har uppmärksammats av många, bland annat av organisationen . De har överlämnat ett förslag till näringsministern om att upprätta en försörjningsplan så att behovet av drivmedelsförsörjning fördelas geografiskt. Förslaget innehåller även ett förslag till att skapa en strukturfond, och det lär pågå ett arbete inom där förslag ska tas fram för att förhindra att bensinmackarna i glesbygden försvinner helt. Jag ställde en fråga till ministern om hur hon avser att presentera ett förslag som förhindrar att bensinmackarna läggs ned. Jag fick delvis samma svar som har fått . Det som är nytt och som ministern har lämnat svar på är att man gav ett uppdrag och anslog pengar till länsstyrelserna i och för att utarbeta modeller som ska trygga tillgängligheten till kommersiell service i hela landet. Prioriterade områden skulle vara drivmedelsförsörjning och samverkan mellan kommersiell och offentlig service. Det är väl det nya som har tillkommit. I slutet på svaret hänvisar också ministern till att hon förväntar sig att även bensinbolagen ska delta i detta. Jag har framför mig en tidningsartikel där överskriften är Mackkartan ritas om. Det är väl det svar som ministern har fått från bensinbolagen. Det är Statoil som har köpt alla Jetstationer i . De säger så här: Vi kommer själva att lägga ned närmare 400 stationer. Jag vet inte vilken medverkan som regeringen räknar med, om det här är ett utfall och ett praktiskt exempel. Vi kan se den här typen av artiklar över hela . Fler bensinmackar kommer att gå under. Det kommer inte var dag, men dyker de upp. Det är ju tillräckligt allvarligt eftersom vi inte har så många bensinmackar. Varje gång som det här inträffar är det ett antal som riskerar att försvinna. Jag har två frågor. Ministern har förväntat sig att man från länsstyrelserna i och ska återkomma . Finns det någon tidsplan för det här? Med den takt som man kan läsa om i tidningarna är risken annars att de flesta stationer är borta och vi alltså inte har någonting att bygga på. Sedan skulle jag vilja ha reda på om ministern har fått något praktiskt förslag som man kan ta ställning till utifrån att man vill att bensinhandeln ska hjälpa till. Har det blivit något gensvar, förutom nedläggningsbesked? 28 Näringsminister ():