prot · GW0967 · 2009-02-10 00:00:00 — När det gäller infrastrukturen handlar det om att säkra upp och göra framförande av fordonet mer säkert. Det handlar också om glesbygd. Hur ser man på glesbygdens möjligheter? Det var ett intressant inslag senast i på tv om glesbygdens utbredning eller glesbygdens framtida död. Man beskrev att ett enda jobb eventuellt skulle kunna ändra utflyttning från utflyttningsorter runt om i vårt land. Här är skoterturism och möjlighet till besöksnäring otroliga möjligheter i delar av vårt land. Det gäller exempelvis i den region som jag kommer ifrån, nämligen . Det är återigen viktiga frågor för en regering och en minister att vara aktiva i. Hur känner jag för svaret? har vi ett skoterråd på armlängds avstånd från politiken som får jobba, och så får vi finna oss i att det ska fixa det mesta. Det känns så. Det är också de signaler jag får från dem som är mitt inne i det nationella skoterrådet. De är oroliga för att regeringen inte har handlingsberedskap för att gå in och lösa frågor om de stannar upp. Det handlar om infrastruktursatsningar, att satsa på utveckling av skoterturism och trygghet och säkerhet för att framföra fordonet skoter. 86 (): Det svar som har fått från miljöministern visar egentligen på ett närmast monumentalt ointresse för de här frågorna. Det handlar om tjugotalet döda och 140 skadade, och några av dem väldigt svårt. Det är siffror som om det hade handlat om de mer tätbefolkade delarna av landet säkert hade väckt mycket uppmärksamhet i medierna. Men de gör inte det . Alltså kan vi titta åt något annat håll. Säkerheten för snöskotertrafiken är mycket viktig. Det är bra med frivilliga sammanslutningar och organisationer som det nationella snöskoterrådet. Det är en frivillig sammanslutning. Ingen är tvingad att vara med. Myndigheterna har tagit ett initiativ. Det är bra att man där kan diskutera de frågor som är aktuella för snöskoterns framförande och allt som har att göra med snöskotern. Men det måste ha stöd i en nationell politik på området. Man måste ha en nationellt sammanhållen skoterpolitik. Det gäller till exempel ledernas finansiering. kan inte bestämma själv hur finansieringen av lederna ska se ut. Säkerhet kräver lagstiftning. Det krävs lagstiftning på område efter område. Där har regeringen ett ansvar att komma fram med förslag till riksdag så att vi får fatta beslut i ärendet. Man kan på alkoholens område tycka att det är ganska självklart att samma regler gäller för snöskotern som för andra fordon. Det är inte fallet. Även här måste vi för snöskoteråkandet skärpa lagstiftningen när det gäller alkohol. Man kan lätt få för sig att snöskotern egentligen bara är ett miljöproblem. Man talar ofta om tysta miljöer och att snöskotern därför skulle vara ett miljöproblem. Egentligen är det precis tvärtom. Precis som alla andra fordon kan snöskotern orsaka miljöproblem. Men rätt hanterad, med rätt lagstiftning på plats och rätt utrustning på skotern gör den inte det. Det här måste regeringen ta till sig. Vi måste helt enkelt få en nationell snöskoterpolitik på plats så att vi kan gå vidare i det viktiga jobb som Nationella snöskoterrådet gör . Det måste få stöd för det arbetet. 87 Miljöminister (): Vi är verkligen överens om hur viktig skotertrafiken är inte minst för stora delar av landsbygd och glesbygd. Därför är det självklart att det är mycket viktiga frågor som har tagits upp. Jag är väldigt glad över många av de åtgärder som har vidtagit och de frågor som Nationella snöskoterrådet har tagit tag i. Det har potential att lösa många av de problem som finns för skoterkörandet. Det gäller regler för fordon och övervakning. Där görs ett mycket viktigt arbete. Det gör också, precis som sade, att vi kan vara säkra på att vi har decentraliserat frågorna. Vi lägger frågorna nära de människor som är berörda. De ska vara nära brukarna både när beslut fattas och när genomförandet sker. Jag kan också försäkra att det är självklart att vi har den handlingsberedskap som behövs för att kunna ta initiativ när det gäller till exempel säkerhet om det skulle behövas utöver det som gör. På samma sätt som värdesätter jag det frivilliga arbetet. Men jag är också medveten om att vi har ett mycket nära samarbete mellan regeringen och de myndigheter som ansvarar på området. Det är inte alls bara en fråga om att lite lättsinnigt överlåta åt det frivilliga arbetet att ta ansvar sannerligen inte. Vi tar ansvaret, och vi gör det också i samarbete med de myndigheter som finns. Vi har en mycket hög handlingsberedskap att agera i de frågor där det kommer att behövas. Men vi tycker att det är bättre att den verkliga och jordnära skoterpolitiken får växa fram i etapper. Där är de åtgärder som har vidtagits så här långt, och som jag har beskrivit i mitt svar, en mycket bra början. Jag menar också att och det nationella snöskoterrådets arbete ska få verka . Vi stöder det, och ser till att det får vara verksamt. Vi följer upp det hela för att se var initiativ från vår sida kan behövas. Exempel på sådana frågor är frågan om snöskoterleder, där vi just nu går igenom de utredningar som har gjorts på . Även när det gäller frågan om naturvårdsvakter har ett arbete bedrivits som vi tar del av. Vi bereder det och värderar vilka insatser som kommer att behövas från vår sida. Detta är ett mycket jordnära och praktiskt sätt att arbeta. Vi ska se till att lägga frågorna nära de berörda och ge det understöd som behövs i stället för att bara ge stolta och övergripande proklamationer. Jag tror i grunden att , och jag i många delar har en gemensam syn på detta. Vi delar uppfattningen att detta är viktigt för glesbygden. Frågorna ska följas, och vi ska se till att också gemensamt ta ansvar för att de fungerar väl. 88 (): Jag fick inte riktigt det här klart för mig. Inte heller förra gången vi diskuterade den här frågan fick jag något svar. Det var , , när jag ställde frågan om en samordnad skoterpolitik. Då fick jag till svar att frågan skulle beredas på departementet och att vi skulle få någonting tillbaka. Det är ingenting som nämns nu i svaret på interpellationen. Är beredningen klar, och har den lett någonstans? Jag skulle gärna vilja få reda på vad det var som bereddes då och vad det inte blev någonting av. Det är det här som gör mig orolig. Jättetack för svaret! Skulle jag bara lyssna på det skulle vi kunna avsluta debatten här och och gå hem i lugn och ro och känna oss trygga. Snofed och alla som finns i det nationella skoterrådet skulle känna sig trygga. Men jag känner mig inte riktigt trygg, och det är det som är problemet, . Jag tycker, precis som var inne på, att det behövs politiska ställningstaganden. Ett sådant är det ideella, som diskuterades. Just har vi ett ökat bus på fordonet skoter. Många markägare är upprörda över att de har fått plantor sönderkörda med mera. Vad beror det på? Jo, det beror på att skoterklubbarna inte orkar hålla uppe sin verksamhet. Man ser tydligt att där skoterklubbarna tappar kraft och ork ideell kraft och ideella insatser frodas nu buset. Där körs plantor sönder för stora värden i miljön. Jag tycker att det bör finnas en politisk kraft som här går in och säger: Okej, om vi har så tydliga signaler om den ideella insatsen som en skoterförening, en skoterklubb eller en jaktklubb om det handlar om jaktfrågor ändå ger så bör politiken vara tydlig. Då ska vi säga att det här ska vi stödja, och inte bara skicka det hela på en armlängds avstånd bort och tycka att det ska lösa sig. Jag är för decentralisering därför att jag tror att den är viktig för att få in signaler. Men jag är också för en politik som ställer sig upp och tar ansvar och är tydlig mot de grupperingar som finns ute. Det gäller satsningar på infrastruktur, på ideell sektor och på skoterklubbarnas möjlighet att både utföra säkerhetskontroller och att vara en stöttning till unga skoterförare. Återigen hoppas jag att vi delar synen att skoterpolitiken har en given plats. Turistiskt är den fruktansvärt avgörande. Ett jobb ute i glesbygd gör att en barnfamilj kanske kan bo kvar och att det finns en överlevnadskraft i en bygd kontra att den barnfamiljen också lämnar bygden. Kvar finns då bara pensionärer. Det gör att ekvationen för oss politiker när det handlar om äldreomsorg blir jättejobbig. Därför tycker jag att det finns ett politiskt ansvar att diskutera vad vi gör för att se till att skapa sysselsättning, turism med mera också i de här områdena. 89 (): Men det räcker inte, . Det räcker inte att prata om det frivilliga jobbet. Det räcker inte att skoterklubbarna gör allt vad de kan och anstränger sig längre än vad som är rimligt att kräva av dem för att hålla lederna öppna. Det räcker inte. Hur ska vi finansiera lederna? Hur ska vi finansiera de skoterleder som dras kors och tvärs över i många fall obruten mark? I har vi betalleder. Uppe i våra trakter i skulle det vara otänkbart att ta ut kostnader för lederna. Det skulle bara inte accepteras. På andra ställen har man hittat andra system för det här. Det som saknas är en sammanhållen nationell politik på området där man anslår en viss summa pengar. På det sättet skulle vi helt enkelt få ordning och reda i skoterpolitiken. Det är vad som krävs. Om nu inte tycker att våra förslag är så speciellt bra kan han ju gå till sina egna partikamrater. och har skrivit en motion om det här där de ställer precis samma krav som vi ställer nu när det gäller skoterleder. De har väckt motionen. Jag antar att den kommer att avslås som alla andra. Men den finns där i alla fall, och det tycker jag är en viktig signal. Det här är inte en fråga som delar de norra delarna av . Tvärtom sammanför den oss. Återigen: En sammanhållen nationell skoterpolitik är vad vi kräver. 90 Miljöminister (): Låt mig på en gång säga att , och jag delar insikten om hur viktiga skoterfrågorna är för glesbygden. Det råder ingen tvekan om att det är bra förutsättningar för skotertrafik på rätt villkor som också är förutsättningen för att många familjer ska kunna bo i glesbygden. Precis som har beskrivits här handlar det om att många ska kunna klara sin service och se till att ha närhet och möjliga transportmedel när det krävs för terräng och väderlek. Låt mig vara helt klar med att vi har följt frågorna, drivit på och samarbetat. Vad vi vill se är nämligen en politik som växer fram genom ett stegvis jordnära arbete nära dem som är berörda. Om jag håller emot på någon punkt beror det bara på den här tron att om vi politiker centralt här i kliver ut och proklamerar en nationell skoterpolitik så är det detta som har löst frågorna simsalabim! Så tror inte jag att det är. Det vet vi som har sett glesbygden med hela den verklighet som gäller där. Det är därför jag tycker att det är viktigt att vi inom regeringen har samverkat nära. Det gäller till exempel , som har en viktig del av ansvaret. Vi har tillsammans samarbetat nära med och som är några av de myndigheter som har viktiga roller på området. Vi har samarbetat med det nationella snöskoterrådet. Vi har sett till att vi stegvis också driver fram frågorna. Jag ser att ytterligare initiativ kommer att behöva tas när det gäller till exempel lederna. Det är också svaret på frågan: Vad är det ni tittar på i ? Vi går bland annat igenom de utredningar och bereder de frågor som behövs i sammanhanget. Låt mig också konstatera att det knappast är så enkelt som det lät här när man sade: Kläm fram pengarna nationellt! Då ställer jag mig frågan: Varför gjorde ni inte det då, när ni hade på er? Men i stället för att hålla på och kasta skulden på varandra tror jag att vi ska se till att fortsätta det konkreta arbete som stegvis leder till resultat. Det är så vi har jobbat i den här frågan. Det är självklart att det betyder att ta politiskt ansvar, att inte lämna människor i sticket och att definitivt inte hålla ansvaret på en armlängds avstånd, utan tvärtom hålla sig mycket nära att samarbeta med dem som är berörda och följa det decentraliserade arbetssätt som jag tror är ett sätt att göra det verklighetsförankrat och jordnära. 91 (): Vi ska inte proklamera från det här huset vad som ska gälla. Det ska självklart vara en decentralisering ut. Frågorna ska tillbaka. Sedan ska vi agera. Det som är intressant med kravet på en politisk helhetssyn på skoterpolitiken är att det kommer från gräsrotsnivå. Frågan är väckt av största skoterorganisation, inte av eller mig eller skoterklubb. Den är väckt av dem där ute, de som sliter ideellt och ser till att vi har leder att köra på, de som ser till att stoppa bus. De behöver mer verktyg, . De behöver rätten att vara ute under påsken och följa upp och hålla nere alkoholkonsumtionen i turistområdena. Det är vägledning de efterfrågar. Vad tycker ni? Vad vill ni politiskt? Det finns ju så mycket mer att se genom det här transportsättet. Det förvånar mig inte alls att vi äntligen har en minister som vi kan diskutera den här frågan långsiktigt med. Vi har diskuterat den här frågan hit och dit. som den nuvarande regeringen har suttit har vi diskuterat den här frågan med olika ministrar. Före det, , fick vi någon vink om att sossarna inte gjorde riktigt allt de kunde. var faktiskt på väg när vi förlorade ett val. Det läget ärvde ni. Hände det något? Nej inte precis. Jag konstaterar bara det. Svaret är detsamma. Det händer inte speciellt mycket. Vi kanske ska stanna där. Jag håller med. Vi tar inte den retoriken. Vi ser framåt i stället och gör något för skoterpolitiken. 92 Miljöminister (): Jag hade väl inte några särskilt hårda omdömen, och jag skulle minst av allt ha det om . Jag kan bara konstatera att skoterpolitiken trots allt inte har presenterats, än mindre några pengar. Det var bara det jag konstaterade. Önskan om en skoterpolitik växer fram. Det är precis så vi arbetar. Vi utvecklar den skoterpolitiken steg för steg i samverkan med dem som är berörda genom att de själva gör insatser och genom att vi stöder insatser och är beredda att ta initiativ på de punkter där det behövs. Jag har i den här diskussionen beskrivit flera saker som vi just nu arbetar med. Vi ser att saker kommer att behöva göras, men i samverkan med dem det gäller. Vi kommer att se till att de här etapperna får tas av och det nationella snöskoterrådet. Vi kommer vartefter att kontrollera att det har fungerat väl och stämma av de kommande stegen. Jag tycker självklart att det är bra att också kunna samarbeta brett om detta. Jag tror att det är nyttigast för de människor som är berörda och där det är viktigt i det vardagliga livet. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2008/09:294 om de fossila utsläppen 93 Miljöminister (): har frågat mig vilket nationellt mål för att minska utsläppen jag avser att verka för att regeringen ska föreslå. Regeringen visade tidigt avsikten att flytta fram positionerna och höja ambitionen inom miljöpolitiken, inte minst i klimatarbetet. ska visa ledarskap både när det gäller vad vi gör här hemma och internationellt. För att klara klimatutmaningen krävs en bred samverkan mellan länderna globalt och med hela det svenska samhället. Därför lade regeringen upp en ambitiös process och vände sig till hela samhället för den förändring som förestår. främsta experter på klimatområdet utsågs att ingå i det vetenskapliga rådet, som utifrån vetenskapen gav förslag till nationellt mål för utsläppsminskningar. Med inbjudan till en bred politisk uppslutning tillsattes den parlamentariska klimatberedningen som gav förslag till mål och åtgärder. Regeringen initierade även Kommissionen för hållbar utveckling som leds av statsministern och är ett forum för fortsatt dialog. höll regeringen överläggningar med intressenter i olika sektorer och branscher, såsom arbetsmarknadens organisationer, större företag och ideella organisationer. Regeringen har föreslagit en snabb väg för att ta sig ur fossilsamhället. Satsningen på förnybar energi och effektivare energianvändning stärker svensk försörjningstrygghet och konkurrenskraft och ger svensk forskning och företagande en ledande roll i den globala omställningen till en kolsnål ekonomi. Överenskommelsen ska ligga till grund för förslagen i kommande proposition för en sammanhållen energi- och klimatpolitik, som ska överlämnas till . Oppositionen har med överenskommelsen som grund bjudits till samtal om framtida energi- och klimatpolitik. Regeringen föreslår bland annat att hälften av energi ska vara förnybar . Certifikatsystemet för förnybar elproduktion vidareutvecklas. Ett nytt mål i nivå med bör sättas för . Även en ny planeringsram för vindkraft på fastställs . förenklas planprocessen för vindkraft. Användningen av fossila bränslen för uppvärmning kommer att avvecklas . Energianvändning görs effektivare . Bland annat genomförs ett femårigt program för effektivare energianvändning. Programmet tillförs , utöver dagens politik. Målet avser den icke handlande sektorn och innebär en minskning av klimatutsläppen med i förhållande till nivå. Två tredjedelar av målet ska uppnås i och en tredjedel i form av investeringar i andra EU-länder eller gröna investeringar i utvecklingsländer. Utsläppsminskningar i svenska företag som omfattas av EU:s utsläppshandel räknas inte in i målet. Klimatberedningen uppskattade den utsläppsminskningen till ytterligare . Det nationella klimatmål som regeringen nu föreslår överensstämmer med den nivå som oppositionen föreslog i Klimatberedningen. Förslag och strategier för att nå klimatmålet presenteras i kommande klimat- och energiproposition. Regeringen kommer då att presentera förslag om nationellt utvecklade ekonomiska styrmedel, bland annat höjd koldioxidskatt samt minskade eller slopade undantag. Även drivmedelsskatter och övriga energiskatter kan komma att höjas. Sammantaget ska dessa utvecklade ekonomiska styrmedel ge ett bidrag på i minskade utsläpp. Ett huvudområde för insatser är transportsektorn. Fokus läggs vid att stegvis öka energieffektiviteten i transportsystemet, bryta fossilberoendet och minska klimatpåverkan. Svensk industri ska vara världsledande i omställningen, bland annat genom utveckling av hybridfordon, elbilar och biodrivmedel. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser. var drivande för att EU skulle besluta om det högsta målet som någon ländergrupp i världen har satt upp. Regeringen bekräftar nu ambitionen nationellt och tar ledningen med ett unikt ambitiöst klimatmål. har föreslagit ett mål på men har åtgärder för . , och har alla satt upp mål kring . Samliga länder räknar med användandet av flexibla mekanismer i sina mål. Överenskommelsen ger en bra grund för att leda EU i slutförhandlingarna om en ny global klimatöverenskommelse i . Den stora utmaningen för vår generation av politiker är att i bred samverkan åstadkomma lösningarna för klimatet. Jag ser fram emot de fortsatta samtalen med oppositionen och hoppas på en bred uppslutning i för klimatmål och de insatser som krävs för att klara klimatutmaningen. 94 (): Jag börjar med att tacka miljöministern för svaret. har under tidigare regeringar fört en framsynt och framgångsrik klimatpolitik. Trots att bördefördelning gav möjlighet att öka sina utsläpp beslutade regering och riksdag att vi skulle minska utsläppen . Då, precis som , torgförde skeptikerna sina åsikter. Det skulle hota jobben, och det skulle hota tillväxten. Men då hade vi en riksdag och en regering som ville och orkade ta på sig ledartröjan. Vi blev inte ledda av internationella förpliktelser. Vi tog själva ledningen. har vi facit. De svenska utsläppen har minskat , mer än dubbelt så mycket som den nationella målsättningen och nästan så mycket som den internationella förpliktelsen. Den ekonomiska tillväxten har varit rekordhög och ökat med . är det land i världen som har kommit längst med att minska utsläppen som vi har ökat vårt välstånd. Men den tuffa målsättningen har också lett till teknikutveckling, till nya jobb och till nytt företagande. Miljöbranschen är trots jobbkrisen en av våra växande framtidsbranscher. offensiva målsättningar har gjort att inte bara utan svenska företag stolt lett utvecklingen. har exporten ökat och sysselsättningen . Det är en utveckling som hade varit omöjlig utan tuffa målsättningar och en framsynt politik. Men sådana målsättningar är regeringen inte beredd att ställa upp. Regeringen påstår sig vilja uppnå en bred enighet om de nationella klimatmålen. Men sanningen är att det inte finns en enda miljöorganisation som föreslår ett nationellt mål som är lägre än och att det inte finns ett enda riksdagsparti utanför regeringen som har fört fram ett lägre mål än . Före förra veckans presskonferens om kärnkraftens fortlevande i har inget av regeringspartierna föreslagit ett så lågt mål som regeringen nu föreslår. var alla de fyra allianspartierna överens om att minska de svenska utsläppen . Men när de har bestämt sig för att bygga ut kärnkraften minskar man klimatambitionerna. Då räcker det med 26,6 procents minskning av de svenska utsläppen. Det är en slappare målsättning än som innebär att utsläppen minskar med en och en halv miljon ton mindre. Skillnaden kanske inte låter så stor. Men sanningen är att de ökade utsläpp och minskade ambitioner som miljöministern nu företräder motsvarar mer än dubbelt så mycket CO2-utsläpp som hela inrikesflyget. Det är en kraftig sänkning av de borgerliga ambitionerna och en kraftig sänkning av ambitioner. Jag måste ställa en fråga till . Vilka av alla de organisationer, myndigheter och miljöorganisationer som du säger dig vilja samla brett bakom regeringens politik har i remissvar med anledning av Klimatberedningen sagt att beredningens borgerliga majoritets förslag om 30 procents minskningar var för hög? Finns det någon remissinstans som har drivit linjen att alliansen tidigare hade en för hög målsättning och när man har bestämt sig för att behålla kärnkraften kan sänka den? , varför behöver ett lägre nationellt mål än det som Klimatberedningens borgerliga majoritet var överens om? 95 Miljöminister (): Det är med någon förvåning som jag lyssnar på . Han är genom sitt parti inbjuden att verkligen delta i samtalen. Innan samtalen ens har börjat är recensionen redan klar. Jag tror att det råder några rätt grova missförstånd. Eftersom så snabbt och innan några samtal har förts viftar bort hela den höga ambitionen ska jag ändå ställa frågan om han kan peka på något EU-land som har en högre ambition. Finns det något EU-land som kommer att nå en lägre utsläppsnivå än ? Det är det som är grunden för att vi säger att vi tar ledarskapet nationellt, i EU och internationellt. Jag värdesätter mycket att den förra regeringen sade sig vara beredd att minska utsläppen till följd av Kyotoprotokollet. Men jag har lite svårt att förstå varför det så fullständig överglänser att vi nu ska minska utsläppen som ett nationellt mål . Jag ska också konstatera att det innebär att vi ska minska utsläppen som ligger utanför EU:s utsläppstak med . Jag kan bara konstatera att när ni lämnade regeringsansvaret hade ni nått en fjärdedel av det . ska vi nu klara tre fjärdedelar. Vi laddar nu för och lägger upp en politik för att genomföra utsläppsminskningen så snabbt som skedde under den förra regeringsperioden. Jag har likväl dragit mig för att särskilt kritisera att det gick så långsamt och att så lite skedde därför att jag har hoppats att Socialdemokraterna, och andra här i kammaren ska vara beredda att delta i det långsiktiga arbete som behövs brett här i och i hela samhället för att motsvara hela den stora utmaning som ligger framför oss. Det är därför som jag blir så förvånad och lite undrande inför att detta bara viftas bort. Jag måste ändå säga att det också innebär att man missuppfattar vad som gäller internationellt. De flexibla mekanismer som på något underligt sätt inte ens vill räkna in i de nationella målen är sannerligen internationellt unikt. De tillkom på u-landsinitiativ.