prot · GW0982 · 2009-03-11 00:00:00 — I praktiken leder det emellertid fel. 11 () replik: ondgör sig i sitt anförande över att vi från oppositionen om och om igen kommer med krav på åtgärder. Jag ska berätta för kammaren att i denna djupa lågkonjunktur är jag och hellre hyperaktiva än sömniga och passiva. Arbetsförmedlingens statistik visar på en dramatisk utveckling. Ett stort antal människor varslas . Antalet nyinskrivna ökar markant. Över tusen lärare har redan varslats, och det är barnen som drabbas när antalet lärare och förskollärare minskar. På samma sätt som under krisen är det barnen som drabbas, och de barn som är fattigast drabbas värst. Hur kan ni sitta bredvid och se på denna utveckling utan att agera och skjuta till pengar? Har ni ingen som helst erfarenhet från budgetarbete i kommunerna när ni säger att ni ska komma med besked längre fram? De håller på för fullt med att planera och ta fram budgetar och behöver därför få besked om hur deras verklighet och förutsättningar ser ut. Hur kan man slå ifrån sig det faktum att tusen lärare redan har varslats och i stället visa på goda exempel? Tror inte på den statistiken? Är inte orolig, fru talman, över den utveckling vi ser, över varslen i kommunerna och landstingen? Det talas om naturlig demografisk utveckling. Självklart måste man hantera en sådan utveckling. Det måste man göra i varenda kommun. Det är vardag för dem. Men detta, , är någonting helt annat och kräver specifika åtgärder. Det är en exceptionell situation. Är ni över huvud taget oroliga? 12 () replik: Självklart är varje politiker som kan läsa och se orolig över vad som händer i vår värld och i vårt land. Vi är mitt inne i en mycket besvärlig tid, och den kommer inte att bli lättare . Det gäller att också göra en riktig analys. talar om kommunernas ekonomi. Ja, de fick i sänkta skatter och ökade bidrag i den budget vi lade fram . Vi har sagt att vi är beredda att diskutera ytterligare insatser för kommunerna, och vi har sagt att vi ska ge besked i samband med vårpropositionen. Hyperaktivismen hos får kanske vänta åtminstone , tills vi gjort en rejäl analys av läget i kommunerna och nya ekonomiska bedömningar hunnit tas fram. Man måste också titta på vad som händer i kommunerna, på de mer naturliga förändringar som sker på grund av demografiska förändringar, såsom att allt färre barn är i grundskoleåldern. Det är klart att kommunerna då krymper den kostymen. vet vi att det blir fler barn i förskolan, och mig veterligen det är möjligt att har bättre kunskap om det än jag har det inte lagts några stora varsel på förskollärare. Tvärtom anställer många kommuner fler förskollärare och bygger ut sina förskolor då det just nu finns ett efterfrågebehov på förskollärare. Vad är det som orsakas av krisen och vad är mer så att säga normala anpassningar till ett förändrat antal elever? Den analysen måste göras om regeringen är seriös och ansvarsfull. I opposition kanske man slipper det. Kom ihåg att vi självklart är oroliga för utvecklingen, men tro inte det vill jag gärna säga att vi kan glida oss igenom den ekonomiska krisen utan att den påverkar oss på något sätt. Med statens budget kan vi inte undanröja den ekonomiska krisen, men vi ska göra allt vi kan för att motverka, dämpa och möta de effekter den innebär. Och det ska göras på ett sådant sätt att vi får en långsiktigt god ekonomisk utveckling och står rustade och är beredda när konjunkturen vänder uppåt. 13 () replik: säger att det inte kommer att bli lättare i kommunerna. Men ni måste väl inse, , att när ni sitter i regeringen och styr har ni också makten att underlätta. Ni har makten och möjligheten att göra det något lättare, att hjälpa till att mota och möta lågkonjunkturen. Det väljer ni att inte göra. står i talarstolen och sjunger långsamhetens lov. Han förklarar varför man inte gör någonting, säger att man ska analysera och att vi bara kommer rasande med olika åtgärder. Då kan jag berätta att vi har analyserat. Vi har till och med hamnat på ungefär samma slutsats som de flesta ekonomer och myndigheter i landet, nämligen att det behövs mer aktiva åtgärder, mer åtgärder för människor som står långt ifrån och drabbas värst i krisen. Vi har noga prövat varje insats och kommit fram till att åtgärder behövs inom utbildning, i investeringar och för en klimatomställning som ger jobb. säger att man minskat utanförskapet. Det är ett hån mot människor som blir arbetslösa. Det är ett slag i mellangärdet på folk på och ute i kommunerna som varslats och är oroliga för att bli uppsagda. Er logik stämmer inte längre, . Den retorik som ni jobbade fram 2005 och 2006 fungerar inte längre. Att sänka skatten och säga att jobbskatteavdraget leder till jobb när det inte finns några jobb , när det krävs helt andra åtgärder, är ett hån. 14 () replik: Ja, situationen i landets kommuner kommer att vara besvärlig . Vi ska möta den med ytterligare insatser. Vi har, som sagt, redan satsat över 30 miljarder för att förstärka resurserna för kommunsektorn. Det är inga småpengar. , när vi ger besked i den frågan, ger vi också goda planeringsförutsättningar för kommunerna i deras budgetarbete . Det är rimligt, och jag tror inte att någon behöver ha besked tidigare än så för att kunna göra ett bra budgetarbete i kommunerna. När vi säger att vi har minskat utanförskapet är det självklart inte alltid samma människor som genom de åtgärderna fått jobb som varslas, exempelvis på grund av problemen inom fordonsindustrin. De människor som upplever ett varsel känner förstås oro, men om man tittar på helhetssiffrorna, på utvecklingen bland förtidspensionerade, sjukskrivna, arbetslösa ser man att vi haft en mycket kraftig positiv utveckling. Det gör att vi står starkare som ekonomi, men också som arbetsmarknad, i den konjunkturnedgång vi nu befinner oss i. Det innebär att vi möter lågkonjunkturen från en bättre position än om vi varit i samma läge som när vi tog över makten . Jag vill påstå att den ekonomiska politik vi fört varit framgångsrik. Jag vill påstå att det nu krävs en ambitiös ekonomisk politik för att möta konjunkturnedgången. Vi har redan gjort mycket. Mer behöver göras. Men det måste göras med eftertanke och med noggranna analyser i botten. När man lägger ihop alla oppositionens utspel och uttalanden ger de inför medborgarna sken av att det finns hur mycket resurser som helst att användas till allt och alla. Problemet är bara att om oppositionen skulle komma i den situationen att allt ska verkställas i praktiken hamnar de i en ruskig svekdebatt. Det är tur att de slipper den. 15 () replik: Tyvärr ser man i replikskiftena och framför allt i anförande att det är som jag sade. Regeringen säger: Vi analyserar, vi följer och vi avvaktar egentligen har vi inte så stora problem. Man säger att kommuner och landsting har fått mer resurser, mer pengar, och att det här är en demografisk fråga. Dessa signaler om att man återkommer i vårpropositionen, att kommuner och landsting kan planera och att det inte är någon brådska gör mig orolig. Insatserna lär ju inte bli särskilt stora om detta är den analys man gör. Min fråga blir ganska enkel: Hur stort behov ser att kommuner och landsting har? Vilket spann anser , som finansutskottets ordförande, är en rimlig nivå på insatser? Jag frågar inte vad regeringen ska komma med, för jag vet att jag kommer att få svaret att vi får avvakta med det. Men vad gör som finansutskottets ordförande för analys av vad det finns för behov? Sedan har jag en fråga till. Apropå högskolor och universitet sade du, , att de inte är någon arbetsmarknadsutbildning. Anser inte majoriteten att det i med arbetslöshet är bättre att människor vidareutbildar sig, stärker sin kompetens och får ökad kunskap? Är inte det en mer positiv åtgärd än att gå ut i öppen arbetslöshet? Detta visar vilken brist på kunskap man har i majoriteten. 16 () replik: Möjligtvis uttrycker jag mig oerhört otydligt eftersom jag inte lyckas förklara för att jag är orolig för det ekonomiska läget. Den som på nytt lyssnar till mitt tal och till mina inlägg i replikskiftena tror jag kommer till en annan slutsats än . Möjligen är det så att väljer att lyssna på det hon vill. Vi har ett allvarligt läge. Vi har stora bekymmer. Men jag kanske också försöker nyansera bilden lite grann. När man lyssnar på oppositionens företrädare kan man få intrycket att allt är nattsvart och att regeringen ingenting gör. Jag försöker säga att det faktiskt händer en hel del. Det har fattats ett antal viktiga beslut för att stabilisera finansmarknaderna och stimulera ekonomin, både i budgetpropositionen och i de beslut som vi ska fatta . Det verkar som om dessa beslut inte existerar för och de andra i oppositionen. Det verkar som om de beslut vi fattar och de åtgärder som vidtas inte existerar. Vilka behov finns då i kommunsektorn? Det finns behov av ökat stöd. Hur mycket är något som analyseras just , liksom vad vi totalt sett har för ekonomiskt utrymme. Detta är också beroende av en analys av hur utdragen lågkonjunkturen bli. Det är det bekymmersamma. Vi måste ju ha resurser att klara av hela konjunkturförloppet och inte bara . Den analysen pågår, och innan den är klar vill jag inte uttala mig om några exakta summor. Sedan vill jag säga några ord om högskoleutbildning. Högskoleutbildning ska inte vara en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Det ska vara utbildning, och det ska vara bildning. Det ska finnas platser för detta, inte minst i en lågkonjunktur. Det är vi helt överens om. Men av en del av oppositionens texter får man intrycket att man vill göra en arbetsmarknadspolitisk institution av högskolan. Det motsätter jag mig. En högskola ska stå för en högskoleutbildning med hög kvalitet, och det ska vara samma spelregler oavsett om det är hög- eller lågkonjunktur. 17 () replik: Det är möjligt att jag lyssnar selektivt. Det skulle vara intressant att få höra av dem som har lyssnat på debatten om de fick några fler besked som jag inte lyckades höra. Jag lyckades inte med det inte nu heller för det var inga tydliga besked. När det gäller insatser som regeringen har gjort pratar man om att det är viktigt att man analyserar, att man är noggrann och att man vidtar precis rätt åtgärder. Men med stabilitetsstärkande åtgärder för det finansiella systemet har regeringen misslyckats totalt. Där får man ingen uppslutning över huvud taget. Tydligen hade man inte analyserat tillräckligt noggrant, och paketet och insatsen för fordonssektorn utnyttjas inte alls. De åtgärder ni har vidtagit har ju inte varit de rätta. De används ju inte. De har ju inte förändrat situationen ett dugg. Det är det som är det skrämmande. Man blir lite bekymrad över att det är just när det gäller välfärdssektorn som man ska analysera, följa och avvakta ännu längre. säger att man inte ska pytsa ut allt på en gång. Det är ungefär som om det vore hål i taket på huset och en storm vore på väg. Det börjar småregna, men jag sätter inte upp alla brädorna på en gång utan bara en. Det regnar mer och mer och jag sätter upp en bräda till. Så avvaktar jag. Då kommer jag att ha ett hus som är förstört! Allt jag äger och har kommer att vara förstört. Den enda vettiga åtgärden hade varit att reparera taket när jag såg stormen komma. När man har instrumenten och brädorna och har möjlighet att agera ska man reparera för att hindra att skada uppstår. Ni väljer att avvakta, följa och analysera och att snickra bit för bit. Detta kommer att falla sönder, och det drabbar människor. 18 () replik: Vi ger besked. Vi tar beslut om ett arbetsmarknadspolitiskt paket . Det handlar om förstärkningar på Arbetsförmedlingen, fler utbildningsplatser, fler praktikplatser, fler platser inom yrkeskomvux etcetera. Det är ett ganska omfattande paket som antas . Vi har fattat beslut om stabilitetsplanen för det finansiella systemet. Det är sant att inte alla banker har gått med i garantiprogrammet. Det beror på de regelverk som finns i Europeiska unionen. Men stabilitetsplanen har varit viktig. Det säger alla banker. Den har bidragit till att skapa lugn och ro på marknaden, och den har bidragit till att sänka upplåningskostnaden. Det är bara att prata med företrädare för bankerna, om nu vågar närma sig kapitalet på det sättet. I fråga om fordonsindustrin kan vi se att exempelvis nu i dagarna behandlades Volvos ansökan om lån i den europeiska investeringsbanken, vilket ju bygger på det beslut om statliga garantier som vi har fattat. Den frågan kommer säkert att ut . säger: Vi har ju instrumenten, varför gör vi inte mer? Då undrar jag: Vilka instrument har ? Jo, en chockhöjning av skatten för löntagare som gör det dyrare att anställa människor och ger mindre pengar i plånboken för löntagare. Är det instrumentet för att lösa ekonomiska problem och få en bättre fungerande arbetsmarknad? Tvärtom kommer det att förstärka problemen. Låt oss för allt i världen undvika de instrument som förordar! 19 (): Jag vill börja med att yrka bifall till finansutskottets förslag och avslag på reservationerna. Jag ska inleda med att göra en liten analys av inledning. Det är fascinerande och spännande att lyssna på , inte minst när han står i talarstolen. Då har han ett annat tonläge än i det avspända samtalet över sammanträdesbordet. är en mästare på retorik, men han är inte precis någon nyansernas mästare. Han har också en tendens att blanda äpplen och päron som jag tycker är lite anmärkningsvärd med tanke på hans bakgrund. Han talar om kortsiktiga konjunkturproblem i samma termer som han beskriver långsiktiga strukturella problem i ekonomin. Han talar om prognoser som om det vore verklighet, och han talar om ersättningsnivåer men aldrig om hur de finansieras. Varje högkonjunktur följs förr eller senare av en lågkonjunktur. Under både högkonjunkturer och lågkonjunkturer är det viktigt att man har fokus inte bara på de aktuella problemen utan också på de långsiktiga strukturella frågorna och har en långsiktig plan för den ekonomiska utvecklingen. har hållfasta och långsiktiga regler för den ekonomiska politiken, framför allt för att förhindra att de kortsiktiga åtgärderna för att dämpa efterfrågan i en högkonjunktur och för att stimulera när konjunkturen går ned motverkar strävan mot en långsiktigt stabil ekonomisk utveckling. Vi har både de finanspolitiska och de penningpolitiska ramverken för att förhindra en konflikt mellan de kortsiktiga behoven och de långsiktiga målen. Jag tycker att det i debatten borde framgå att det finns en konflikt mellan de långsiktiga strävandena och alltför yviga kortsiktiga åtaganden. Det är viktigt att inte tappa fokus på de långsiktiga målen. Regeringen har under den här mandatperioden lyft fram flera sådana långsiktiga strukturella problem i den svenska ekonomin. Det viktigaste av de problemen är att alltför många människor hamnat utanför arbetsmarknaden eller aldrig kommit in i arbetslivet, och de tenderar att stanna i ett permanent, utanförskap. Vi har ett akut kortsiktigt problem som tas upp inte bara av utan också av andra talare, nämligen att de som har sämst förankring på arbetsmarknaden drabbas av konjunkturen. Men det stora problemet med den gruppen det gäller inte bara ungdomar och funktionshindrade är att de inte bara hamnar konjunkturellt utanför arbetsmarknaden utan också långsiktigt strukturellt. Det problemet har vi haft när det gäller ungdomar. Det är ett problem som Socialdemokraterna över huvud taget inte bryr sig om att engagera sig i. har arbetslösheten ökat. har varslen ökat betydligt mer, och det är prognoser om en snabbt ökande arbetslöshet. Men vi har fått en ökad arbetslöshet som är allvarlig och som regeringen vidtar åtgärder mot. Men sällan talas det om antalet sysselsatta, och aldrig från oppositionen. har antalet sysselsatta i den svenska ekonomin ökat med över 80 000 personer, så även om arbetslöshetssiffrorna är allvarliga har vi fått en strukturell stabilisering av den svenska arbetsmarknaden. Det är fler människor i jobb. Fler kan försörja sig på sitt eget arbete. Det var det som var det grundläggande problemet med den socialdemokratiska politiken, att man hade förlorat kontakten med det ursprungliga syftet med socialförsäkringssystemen. Antalet sjuk- och förtidspensionsdagar per vuxen svensk, det så kallade ohälsotalet, har sjunkit . sjönk ohälsotalet i alla län, och alla län med undantag för ligger numera under den nivå som var genomsnittet 2006. Det är viktigt att ha den här bakgrunden i åtanke när vi diskuterar åtgärder för att möta den allvarliga nedgång i ekonomin som vi ser. De åtgärder vi vidtar för att lösa de akuta problemen får inte förhindra de långsiktiga målen. Åtgärderna får inte leda till en ny våg av människor som hamnar i ett långsiktigt utanförskap. De måste vara tillfälliga, komma och vara träffsäkra. Även i kristider är det viktigt att inte tappa fokus på det långsiktiga perspektivet. Först och främst måste vi ha uthålliga statsfinanser. Det gäller alla länder men i synnerhet ett handelsberoende land som . Den svenska ekonomin och statsfinanserna är extremt konjunkturkänsliga av två skäl. Vårt stora handelsberoende innebär att en internationell konjunkturnedgång slår hårdare mot oss än mot andra länder. Det är någonting som vi har nytta av i en högkonjunktur, men det är någonting som gör det svårare för oss i en lågkonjunktur. Men det förhindrar inte att vi fortfarande måste ha fokus på det långsiktiga perspektivet. Dessutom påverkas statens och kommunernas inkomster mer i länder där den offentliga sektorn och välfärdssystemen inte är lika omfattande som i . Den här kombinationen av sänkta skatteintäkter och ökade bidrag i dåliga tider får budgetunderskottet att öka, men det innebär inte att vi långsiktigt finansierar vare sig skattesänkningar eller satsningar på välfärden med lånade pengar. Man måste som ekonom, , skilja mellan det strukturella underskottet och det tillfälliga konjunkturberoende underskottet. Det finns två problem med den här frågan, det ökande budgetunderskottet på grund av lågkonjunkturen, som flera har pekat på. Det ena är att krisen kan bli långvarig. Då minskar möjligheterna längre fram att via budgeten finansiera de åtgärder som krävs för att överleva hela lågkonjunkturen. Det gäller kanske inte bara 2009. I värsta fall får vi en vändning först , och då måste vi se till att vi har en tillräcklig beredskap så att vi kan vidta åtgärder utan att få ett strukturellt underskott i vår budget. Det andra är mer en fråga om tajmning. Enligt läroböckerna i nationalekonomi, som vi båda har läst från pärm till pärm, ska de första tecknen på en vändning i ekonomin mötas av en åtstramning för att förhindra att uppgången övergår till överhettning och inflation. När kommer den? Ja, ingen kan säga någonting om det . Den erfarenhet vi har från tidigare lågkonjunkturer är att detta har kommit snabbare och att vi har varit för sena och då drabbats av en inflation. Jag förstår behovet av hård retorik. Jag förstår också behovet av att i debatten blanda äpplen och päron. Men jag tycker ändå att det finns en trovärdighetsfråga i den här debatten. Det är en ständigt återkommande debatt med påståenden som inte är förankrade i verkligheten utan enbart förankrade i behovet av att skapa konflikt i en krissituation. Det ökar inte möjligheterna att få en bra lösning på den finansiella och ekonomiska kris som vi har i . 20 () replik: Låt mig säga att jag inte blir lugnad av . Staten går med mycket stora underskott. Lånebehovet ligger på över 130 miljarder, och underskottsprognoserna är i ungefär samma storleksordning som det de har sänkt skatten med under den här mandatperioden. Då har hittat någon lärobok som säger att man trots allt inte lånar till skattesänkningar. Men ni gör det , . Ni lånar pengar för att sänka skatten, särskilt mycket för dem som tjänar . Vi får i skattesänkning på lånade pengar. Ingen lärobok i världen kommer att hjälpa er i den argumentationen. Dessutom kan du titta på vad ekonomerna i världen säger. har gjort en bred översikt över den samlade kunskapen om hur man hanterar en jobbkris av den art som vi nu går igenom. Och de säger: Använd inte stora skattesänkningar riktade till höginkomsttagare! Det är att kasta pengar i sjön. Investera i välfärd, i infrastruktur, i utbildning, i sådant som vi vet fungerar för att klara sysselsättningen! Ändå vidhåller att detta ska ske. Kort och lång sikt är naturligtvis oerhört viktigt att ha klart för sig i politiken. Det är därför det är så bekymmersamt att inte tar till sig den ekonomiska kunskapen när det gäller hur man bekämpar arbetslöshet. visar i sin senaste prognos att jämviktsarbetslösheten, den arbetslöshet vi kan nå i bästa fall, inte har sjunkit under period vid makten. Den har stått stilla. Den sjönk under våra år i regeringsställning. Då har raserat a-kassan, skapat mycket stora klyftor, riktat skattebonusar till höginkomsttagare och börjat rasera kvaliteten i välfärden till vinsten av ingen förändring av den långsiktiga arbetslösheten. Det tycker jag är en förödande kritik från som riktar sig rakt mot . 21 () replik: Ja, det är möjligt att det inte bara är som ibland lyssnar selektivt, utan vi kanske gör det lite till mans. Någon av oss kanske också minns fel. Det allra sista påståendet, att jämviktsarbetslösheten inte har minskat , vill jag bestrida. Vi kan väl gå in och slå i böckerna och se vem som har rätt, du eller jag, . Jag vill minnas att det är precis tvärtom. Vi har haft en minskning det håller jag med om men inte . Då är det exceptionella förhållanden som har påverkat situationen. Däremot hade vi det . Jag skulle vilja fråga: Är det en långsiktig strukturell arbetslöshetsökning som vi upplever i ? Eller har vi upplevt en strukturell ökning av sysselsättningsnivån? Att arbetslösheten ökar kan möjligen utöver konjunkturnedgången bero på att fler människor står till arbetsmarknadens förfogande och att ersättningssystemen är annorlunda utformade, vilket också påverkar jämviktsarbetslösheten. redovisade för sedan siffror som talar om för oss att det är mer än 80 000 fler sysselsatta i än det var . Det innebär inte att problemen för dem som är varslade är mindre. De finns fortfarande kvar. För de enskilda personer som drabbas av varsel spelar det ingen roll av vilket skäl de har blivit varslade. Det är inte den ekonomiska politiken i som har skapat ökad arbetslöshet. Det är i huvudsak konjunkturen. 22 () replik: Det är den här trosvissheten som gör mig bekymrad. Det spelar ingen roll att det är jättestora underskott i statliga finanser. Vi fortsätter med skattesänkningarna till höginkomsttagare. lånar vi till det, för har fått för sig att det är rätt. Jag tycker att det är orimligt och orättvist, och det skapar inte jobb. Ekonomkåren är enig bakom detta. Det är en mycket ineffektiv politik. Men de fortsätter. , du har förberett illa för en recession. Det beror på att du och dina kolleger i majoriteten kände och trodde att allt som vi rörde vid blev guld. Det var högkonjunktur och medvind. Jag vill påminna om att den ökade mycket kraftigt vårt sista år under förra mandatperioden, 20052006. Det är då som finansutskottet sätts på prov och finansministern sätts på prov. Man ska inte inbilla sig att det är soligt väder för evigt. Det kommer sämre tider. Men satte sprätt på pengarna. står vi här med underskott. Är du beredd att fortsätta att låna till skattesänkningar för höginkomsttagare? Jag vill veta det . Tycker du att det är klokt att göra det? På vilket sätt ger det mer jobb? Det vill jag att du förklarar, eftersom du hänvisar till din ekonomiska bakgrund. Det som är på väg att ske, vilket jag är rädd för att också och andra kommer att varna för, är att långtidsarbetslösheten och jämviktsarbetslösheten, det vill säga vad vi kan nå till i nästa högkonjunktur, börjar att öka igen. Jo, för att det nu slås ut så många människor från jobb. Många av dem har god yrkeskunskap, men de slås ut från en industri som har stora problem. Och de får ingen hjälp.