prot · GW0965 · 2009-01-29 00:00:00 — har brutit mot FN:s resolutioner flest gånger i världen utan att världen för den delen har reagerat tillräckligt kraftigt. Vilket annat land har kunnat göra på det viset? Svensk import av krigsmateriel från måste ses i ljuset av just detta. är ett av de få länder i som saknar reglering för hur vapenimporten ska hanteras från till exempel ett land som eller vilket land som helst. Det tycker jag är mycket olyckligt, fru talman. Inte nog med att vi importerar krigsmateriel från har också ett tätt samarbete där vi bland annat skriver gemensamma säkerhetsskyddsavtal med landet. Men statsrådet ger tyvärr inga signaler om att regeringen tänker ändra importreglerna för trots landets historia och den som vi alla har i färskt minne. Jag går över till att prata om den fråga som jag ställde specifikt till statsrådet . Statsrådet skriver inledningsvis att exportkontrollen på krigsmaterielområdet är ansvarsfull, grundlig och strikt. Det är med stor förvåning jag läser detta. regelverk för vapenexport är tror jag. Den tar inte tillräckligt stor hänsyn till dagens utrikespolitiska målsättningar, till exempel demokrati och hållbar utveckling. Alla vet att har godkänt export av krigsmateriel till länder som befinner sig i krig eller till länder som bryter mot de mänskliga rättigheterna trots att vi har ett förbud just mot det. Undantagen har i vissa fall blivit en regel. Jag vill ge ett exempel. Var det en slump att exporten av krigsmateriel ökade ? En stor del av dessa vapen gick bland annat till och två länder som gick i krig mot utan något godkännande av FN. Trots detta exporterade otroligt stora mängder just till dessa två länder. bedriver fortfarande ett krig som inte är sanktionerat av FN och ett krig som har fördömt. Det här är vad mannen på gatan skulle kalla för hyckleri, mer eller mindre. Svaret jag kan ge mig själv är naturligtvis enkelt: Handelspartnern är viktigare än att leva upp till våra etiska och moraliska regler. Så ser verkligheten ut, . Dessa regler är allt annat än ansvarsfulla, grundliga och strikta. Tolkningsutrymmet är för stort när ISP och med kontroller ska säga ja eller nej till exempelvis vapenexport till andra länder. Det beror i grund och botten på att vi har en otydlig lagstiftning. Vad behöver är en ny lag som reglerar vilka länder vi får exportera till. 21 Statsrådet (): Det var många frågor på en gång. Jag börjar med några. Jag håller inte med om att det har varit svag eller låg, som uttrycker det kritik gentemot . Jag vet att utrikesministern stod i en Mellanösterndebatt här i kammaren och uttalade tydlig kritik mot för att landet bryter mot folkrätten. uttalar han tydlig kritik mot Hamas. Det handlar om att båda sidor har gjort fel. Det stämmer att vapenimporten inte är reglerad i . Det finns flera andra länder som inte heller ännu har reglerat vapenimporten. Det är en fråga som återstår att ta ställning till. Vi har ett pågående arbete när det gäller . Som jag sade bereds ärendet inom . Innan det är färdigt är jag inte beredd att uttala mig om detaljer, men jag kan konstatera att demokratikriteriet inte finns med . Det är fortsatt en fråga hur det ska hanteras. Det handlade också om den viktiga frågan om säkerhetsskyddsavtal och varför har ingått sådana avtal med ett land som . I vissa fall måste i samband med offertförfrågan, utvärdering eller eventuell upphandling av försvarsmateriel från annat land utlämna sekretessbelagd information även till utländska företag. Det får ske efter regeringens godkännande och är ett led i myndighetens normala rutiner för säkerhetsskyddade upphandlingar. En förutsättning för att en eventuell offertförfrågan, utvärdering eller upphandling från annat land ska kunna genomföras är att ett säkerhetsskyddsavtal med landet i fråga och aktuellt företag har undertecknats. Denna hantering har FMV med en rad länder både inom och utom . Den utgör kutym och internationell praxis. Säkerhetsskyddsavtal är ömsesidiga. Båda parter förbinder sig att skydda den andra partens sekretess. Tecknade projektspecifika avtal inom ett aktuellt verksamhetsområde reglerar vilken sekretess som avses delges eller omfattningen av delgiven sekretess mellan parterna. Den svenska myndigheten har också ingått övergripande generella säkerhetsskyddsavtal med ett flertal länder. finns inte med bland de länderna. frågade också varför över huvud taget har materielsamarbete med . Det handlar om att alla inköp av försvarsmateriel som görs, oavsett från vilket land, bygger på vilket behov det svenska försvaret har för att klara sina uppgifter såväl här hemma som i internationella insatser. är vapensystem ofta väldigt komplexa och består inte sällan av delsystem som är tillverkade i olika länder. har till uppgift att tillgodose de svenska nationella intressena på ett optimalt sätt. Så länge inget beslut om embargo mot produkter från fattats är det ett brott mot lagen om offentlig upphandling att inte välja den produkt som har det lägsta priset om den i övrigt uppfyller kravspecifikationen. 22 (): Statsrådet sade att utrikesminister var ganska kritisk mot , och det är riktigt. Det var han . Det tog han sade att bröt mot folkrätten. Då blev han till slut pressad och sade de här orden. Då sade han det ganska bra, men det tog . Jag tycker att det är skandal att en utrikesminister höll inne de orden så . Vi har diskuterat detta tidigare, statsrådet. Du upprepar även vid det här tillfället att det är svenska behov som styr utan att definiera vilka de svenska behoven är. Vi kan väl välja vilka länder vi vill importera krigsmateriel ifrån, till exempel , , eller ? Det här blir en moralisk fråga till slut. Det är det jag försöker peka på. Vi kan väl välja vilket land som helst? Statsrådet svarar att det är de svenska behoven som styr, men hon går inte till botten med det. Grundproblemet är att det tolkningsutrymme som ISP och har när de ska säga ja eller nej till olika ärenden är för stort. Det beror helt enkelt på att vi har en för otydlig lagstiftning. behöver en tydligare reglering av vilka länder vi ska exportera till och vad vi får exportera och inte. Här kommer den så kallade in. Statsrådet säger att det är på gång. Det låter ju bra, men jag ställde den här frågan till din kollega för nästan exakt . Han svarade exakt på samma sätt. Han sade att det var på gång och att man arbetade med det i . Jag tror att det var som han sade det. Statsrådet säger exakt samma sak 2009. Vad är problemet? Varför kommer det inte fram någon utredning eller någon proposition till om detta? Det är ju helt avgörande. Det är därför vi står här gång på gång och diskuterar de här otydligheterna som finns i den gamla regleringen där man godkände väldigt mycket export till länder som det är mycket diskutabelt att sälja vapen till. Det är förvånande att inte statsrådet markerar mycket tydligare att det är på gång och att det kanske kommer någonting . Jag får bara det allmänna svaret att det arbetas i . Det har jag hört nu . Statsrådet får ursäkta, men jag litar inte en sekund på de orden om inte statsrådet kan ge ett tydligare besked till mig om vad som är på gång. 23 Statsrådet (): Vi kan självfallet välja vilka länder vi vill samarbeta med, men det handlar också om att följa lagen om offentlig upphandling. Så länge vi inte har sanktioner eller embargon bryter vi själva mot denna lag om vi skulle utesluta ett land på grund av någon annan aspekt. Det handlar också väldigt mycket om var man hittar den bästa kompetensen och den bästa kvaliteten i förhållande till vad varan kostar. talade också om att han hade ställt den här frågan tidigare till och att detta varit på gång . Det stämmer att det har varit på gång under . Vi arbetar fortfarande med frågan. Vi håller också på med en anpassning till EU-lagstiftning. och hans parti har som stödparti till den socialdemokratiska regeringen haft tolv långa år på sig att själva ta tag i den här frågan, och ingenting har skett där. Jag vill också ta upp frågan om vapenexporten 20032006. Var det en slump att den ökade? Detta är också någonting som har skett under en socialdemokratisk regering. Samma sak gäller siffrorna när det gäller import av försvarsmateriel . Det var ganska stora mängder som importerades. låg då på tionde plats. har haft på sig i den socialdemokratiska regeringens bakvatten och kunnat påverka där. Då vill jag fråga: Varför har inte det skett tidigare? har vi en väldigt liten vapenimport från . 24 (): När man inte kan svara, statsrådet , lägger man över frågan till oss. Jag har inte varit med i så jättelänge, så jag tar inte ansvar för detta. Jag försvarar inte Socialdemokraternas vapenexportpolitik heller. Jag är mycket medveten om att det var en socialdemokratisk regering som regerade i det här landet då. För min personliga del spelar det ingen roll om det är en socialdemokratisk regering eller borgerlig regering, utan jag pratar om vapenexporten som sådan. Den är viktig för mig. Det är en politisk fråga som jag driver. Det som är helt centralt för att vi ska komma ett steg framåt är att vi får en reglering av vår vapenexport och vapenimport. är ett av de få länder i som inte har någon reglering av vapenimporten. Hur kommer det sig att vi har en regering, och det gäller även den gamla, socialdemokratiska regeringen, som inte kan få till stånd en reglering av vapenimporten? Var ligger problemet? Då skulle vi slippa den här typen av diskussion. Det skulle vara otroligt bra även för industrin om de visste exakt vilka spelregler som gäller vid export och import. blir det en diskussion varje gång. Som jag sade till statsrådet skiljer det sig så mycket från fall till fall hur man ska bedöma detta att det blir politik av det. Socialdemokraternas före detta statsminister satte ned foten i samband med när man diskuterade om man skulle sälja vapen till . Han sade att vi skulle göra det därför att det är en så viktig handelspartner. Han sade detta helt öppet. Det är förfärligt. Frågan till den regering som du representerar, , är: Vad gör ni åt det här problemet? Jag vill ha en tydlig reglering så att vi slipper stå här och diskutera päron och äpplen. Det är ju det som skapar trygghet och stabilitet, både för försvarsindustrin, för människor runt om i världen och för moraliska hänseende. 25 Statsrådet (): Jag är väl medveten om att inte har varit med under alla de tolv åren, men det handlar fortfarande om att representerar . För mig är det ganska intressant att det har varit så pass stora mängder under en så som man inte har gjort någonting åt. Den fråga som slår mig är verkligen hur ni ska kunna enas om en gemensam utrikes- och försvarspolitik eftersom ni verkar stå på så väldigt skilda sidor. Jag tänkte också gå över till den fråga som tog upp i sin första replik, som jag då inte hann svara på och som återkopplades till även . Den handlade om handelspartner. talade om handelspartnern . Frågan gällde om den var viktigare. Jag tycker att det är helt fel angreppspunkt. För mig är handel väldigt viktigt. Handeln är ett väldigt viktigt verktyg för fred. Då talar vi om de flesta former av handel över huvud taget. Vi kan se det väldigt tydligt . Det har varit diskussioner om att bojkotta för att visa på ett tydligt sätt hur man vill fördöma . Jag anser att det är helt fel väg att gå. Vi har redan sett tydliga exempel på isolering av . Vad har hänt där? Det har lett till väldigt många frustrerade människor, fattiga människor och människor som mår väldigt dåligt och därigenom också begår otrevliga handlingar. Jag tror i stället tvärtom att vi ska se till att stimulera för så mycket handel som möjligt, så länge det inte finns beslutade sanktioner eller embargon från FN, för dem kommer vi naturligtvis att följa. Sådana följer vi alltid som regering. I övrigt tycker jag att vi i stället ska eftersträva ökad dialog, ökad handel och ökade kontakter, för det är faktiskt det som skapar fred i längden. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2008/09:98 till miljö- och jordbruksutskottet /09:105 och 109 till socialutskottet /09:110 till civilutskottet Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. 27 (): Jag vill, förstås höll jag på att säga, rikta min fråga till arbetsmarknadsminister . Jag tycker att det finns all anledning att återkomma i en fråga som jag i alla fall vet att statsrådet diskuterade i tv:s morgonsoffa, nämligen ungdomsarbetslösheten. Statsrådet uttryckte det själv så här i den interpellationsdebatt vi hade i samma ämne: Vi får säkert anledning att återkomma till den här debatten. Jag skulle naturligtvis vara extremt missnöjd om jag befann mig i samma läge som när ni lämnade över, nämligen att 100 000 ungdomar stod på perrongen utan någon som helst hjälp. Statsrådet har redan nu anledning att känna sig extremt missnöjd. Enligt SCB:s statistik är nämligen ungdomsarbetslösheten högre än . Min fråga till statsrådet blir: Känner inte statsrådet till den framtagna statistiken eftersom han ständigt vill påskina en annan verklighet? 28 Arbetsmarknadsminister (): Det är inte lätt att städa upp det ni ställde till . Vi har ju i haft en exceptionellt hög ungdomsarbetslöshet . När vi tog över var som sagt 100 000 utanför. Det glädjande är ju att det är 23 000 fler sysselsatta ungdomar än när vi tog över. Skälet till skillnaden mellan sysselsättningsutvecklingen och arbetslöshetsutvecklingen ligger i att vi har haft väldigt stora ungdomskullar som har kommit ut . 29 (): Min följdfråga blir om vi kan bli överens om hur vi ska se på statistiken. Det finns en annan statistisk uppgift från SCB som säger att det så kallade utanförskapet enligt egen definition också har ökat . Jag och mitt parti är inte ensamma om kritiken. kritiserade regeringens sätt att se på statistiken när det gäller nyföretagande. Där har regeringen, enligt , försökt försköna statistiken i kanske en iver att göra vardagen ljusare än vad den är. Kan vi bli överens om att SCB:s och Arbetsförmedlingens statistik är en bra statistik som vi kan förhålla oss till? 30 Arbetsmarknadsminister (): Vi kan definitivt vara överens om att den officiella statistik som finns är bra statistik och att vi ska använda den. vill jag gärna inte bara gå till statistiken utan se de enskilda ungdomar som står bortanför siffrorna, de som ni lämnade efter er och som inte hade någon som helst möjlighet att ta sig in på arbetsmarknaden. har vi vidtagit en lång rad åtgärder för att se till att underlätta för enskilda ungdomar att komma tillbaka i arbete. Bland annat har vi halverat arbetsgivaravgifterna för unga. För mig är det en fullständig gåta att ni i ett läge där ungdomsarbetslösheten stiger, som en följd av den internationella finanskrisens härjningar på svensk arbetsmarknad, vill göra det dubbelt så dyrt att anställa ungdomar. Jag brukar ofta fråga men har aldrig fått något svar av och andra: Hur ska ni förklara för de här ungdomarna hur de ska komma tillbaka till arbete när det blir dubbelt så dyrt att anställa dem? Avgifter för frivilliga skolresor i gymnasiet 31 (): Jag har en fråga till utbildningsminister . Min fråga lyder: Anser statsrådet att de gymnasieskolor gör fel som utanför den ordinarie, garanterade undervisningen tar initiativ till att genomföra resor på frivillighetens grund när elever och vårdnadshavare har gett sitt samtycke och där resans innehåll inte är betygsgrundande? Är det att betrakta som en avgift enligt definition när aktiviteten som avses inte ligger inom ramen för den garanterade undervisningen utan tvärtom bygger på frivillighet? Uttag av avgifter för skolresor har aktualiserats i samband med att gymnasieskolors lärare ofta tar initiativ till sådana aktiviteter. riktar dock kritik mot ett stort antal kommuner och då i enskilda tillsynsärenden. Med anledning av den oklarhet som råder över det tolkningsutrymme som gäller inom den frivilliga delen av gymnasieskolan behövs ett klargörande från utbildningsministerns sida. 32 Utbildningsminister (): Jag är ju konstitutionellt förhindrad att gå in i de myndighetsbeslut som fattar i enskilda fall när det gäller den typen av frågor som frågeställaren tar upp. Men jag är beredd att ge en mer allmän syn på detta. Först och främst har vi en bred enighet i om att utbildningen i skolväsendet ska vara avgiftsfri. Den obligatoriska undervisning som ingår även i det frivilliga gymnasiet ska vara avgiftsfri. Jag tycker för min del att det går för långt när man säger att man inte får be barnen att ha med sig matsäck när man ska göra en utflykt därför att det är en kostnad för föräldrarna. Det får man inte heller ha så att säga. Det finns en dragning åt det hållet som initierades av den förra regeringen där varje åtagande som man ber föräldrarna om skulle vara förbjudet. Ni vet att föräldrar ombeds att klä in skolböckerna i skyddande plast. Det är självfallet en kostnad för föräldrarna. Kostnaden är naturligtvis otroligt liten, men om man är riktigt stenhård skulle man kunna säga att det också är förbjudet. Jag tycker att det blir för mycket kineseri. I rimlig omfattning tycker jag att den typen av åtagande från föräldrarnas sida är acceptabelt för det som görs vid sidan av undervisningen. 33 (): Tack för svaret, utbildningsministern! Min personliga uppfattning är att många föräldrar och elever ser positivt på den sortens engagemang som detta är ett uttryck för. Mot detta står det faktum att vi har kommuner som mer eller mindre har förbjudit denna typ av aktiviteter. Ser vi då, fru talman, att vi lever i en värld som blir alltmer globaliserad är det tvärtom att bejaka och att uppmuntra att ungdomar i allt högre grad ägnar sig åt resor och inhämtar kunskap den vägen. Tack för svaret! 34 Utbildningsminister (): Jag delar frågeställarens grunduppfattning, men det ska ändå betonas, så att ingen tvivlar på det, att vår grundprincip är att utbildning ska vara avgiftsfri. Men den här typen av kostnader för sidoaktiviteter vid sidan av den ordinarie undervisningen, där det är fråga om ett mycket ringa åtagande från föräldrarnas sida, leder det för långt om vi ska stoppa. Jag menar att den förra regeringen hade en helt orealistisk inställning. Den inställningen saknar också förankring i den svenska föräldraopinionen. Kilometerskatt för person- och lastbilar 35 (): Min fråga är till : Varför anser regeringen att det är viktigare att värna den tunga lastbilstrafiken än att få en EU-överenskommelse om kilometerskatt som har stor potential för att minska godstransporternas negativa påverkan på klimatet? presenterade den danska borgerliga regeringen en trafikplan. Utöver en satsning på snabbtåg innehåller trafikplanen ett förslag på införande av kilometerskatt för person- och lastbilar. Förutom i diskuteras kilometerskatt i de flesta andra EU-länder. , , och har redan infört kilometerskatt för lastbilar. har beslutat att införa kilometerskatt för person- och lastbilar. Motiven för att införa denna skatt är att stimulera smarta kombinationer av väg, järnväg och sjöfart som ersättning för långväga lastbilstransporter och därmed minska klimatpåverkan, trafikolyckor och slitage på vägarna. På EU:s förra transportministermöte behandlades ett direktiv om avgifter på tunga godsfordon. Enligt den rådspromemoria från som togs fram innan mötet anser regeringen att bör verka för att den föreslagna trängselavgiften inte införs med mindre än att man inte diskriminerar lastbilstrafiken. 36 Statsrådet (): Jag tror att det här gäller den fråga som och jag har diskuterat tidigare, nämligen Eurovinjettsystemet. Det var en diskussion under förra ministerrådet. Det var inte fråga om en beslutshantering, och därmed var det inte en blockering. , liksom flera andra länder, har ifrågasatt Eurovinjettsystemet av flera skäl, bland annat rent konstitutionellt. Man har lagt fram förslag om att direkt rikta dessa Eurovinjettavgifter till infrastrukturinvesteringar. Från svensk sida är vi oerhört noga med att vara tydliga med att hanterar sin egen budget och sina egna prioriteringar. Därför hade vi stora invändningar av den karaktären på frågan. 37 (): Tack för svaret. Det som stod i den promemoria vi fick i trafikutskottet var att var emot trängselkomponenten eftersom den kunde diskriminera till förmån för lastbilar. Det var tänkt att det här skulle vara det sista mötet. Jag har följt det här ärendet . Det var tänkt att vara det sista mötet, men bland annat agerande gjorde att man inte kunde komma överens. Eftersom samtliga partier i Klimatberedningen är överens om att kilometerskatt är en förutsättning för att nå klimatmålen på transportområdet är agerande märkligt. Det här innebär för räkning att man är tvungen att bygga ut vägarna i stället för att hantera ökningen av lastbilstrafiken där far rakt igenom utan att ha vare sig start eller mål hos oss. Det vore kanske klokare både för klimatet och för statsfinanserna om man hade en kilometeravgift i stället för att lägga pengar på att bygga ut vägarna. 38 Statsrådet (): Jag tror att det är viktigt att alla förstår att vi i princip inte har något emot trängselavgifter eller vägavgifter. Vi är i allra högsta grad för detta, och det ligger också i den infrastrukturproposition som har antagit. Däremot är vi emot system som inte når den effekt som man pläderar för. Att ha trängselavgiftssystem som inriktar sig på en intäkt utan att därmed vidta åtgärder för att minska trängseln tycker vi inte är något speciellt effektivt system. Det fanns heller inga incitament för att vidta åtgärder mot trängseln, och det fanns heller inga åtgärder för att minska flödet av övriga transporter, lätta lastbilar och personbilar. Det fanns i allra högsta grad mycket mer att göra vad gäller just det förslaget. Principiellt har vi naturligtvis inget emot att ta ut vägavgifter. Det är precis det som ligger i regeringens underlag för infrastrukturpropositionen. Tillgång till arbetskraft vid konjunkturuppgång 39 (): Min fråga är till arbetsmarknadsminister . Vi ser nu att den globala finanskrisen ger avtryck i den svenska ekonomin. Det innebär lägre orderingångar för företagen, och varslen kommer som en följd av detta. Även om bilden är ganska mörk säger många företag till mig i mitt hemlän att man vet att konjunkturnedgången har ett slut. Då kommer det att komma till ett läge där man återigen måste anställa. Det är viktigt att det finns en arbetskraft tillgänglig när konjunkturen har vänt. Det kan också vara så att företagen kan vara beredda att anställa personer som man har varslat. Det är bra om de finns tillgängliga och dessutom kanske med nya kunskaper. På vilket sätt avser regeringen att arbeta för att tillse att det finns kompetent arbetskraft när konjunkturen vänder? 40 Arbetsmarknadsminister (): Det här är en oerhört viktig och bra fråga. Oavsett vilket kommer naturligtvis konjunkturen att vända. Vi hoppas alla att det ska vara så snabbt som möjligt. Låt mig peka på två viktiga ingredienser som pekar på. Det ena är utbildningssystemets koppling till arbetsmarknadens behov och efterfrågan. Där vill jag peka på den gymnasiereform som kommer . Jag vill också peka på det antal högskoleplatser som finns. Det finns 10 000 lediga platser . Det är möjligt att prioritera om och förlägga dem på orter där de bäst behövs. Dessutom finns ungefär 4 miljarder extra i det decemberpaket vi presenterade. Det betyder snabbare insatser med hjälp av olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det gäller till exempel arbetspraktik, praktisk kompetensutveckling och coachning för att hjälpa de enskilda att hitta rätt väg tillbaka till ett arbete. 41 (): Jag får tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Det känns bra att det kommer reformer på plats också för dem som blir arbetslösa. Jag nämnde tidigare mitt hemlän . En annan intressant iakttagelse är att har landets högsta arbetslöshet. Det finns redan många som står utanför arbetsmarknaden och som har stått utanför .