prot · GW0995 · 2009-04-01 00:00:00 — Vi vill därför att regeringen genomför projektet och växande sociala företag, som den förra, socialdemokratiska regeringen initierade. Jag vill särskilt uppmärksamma kreditgarantiföreningarna och det arbete de bedriver. Dessa föreningar har en lokal förankring och kan utifrån detta förhållande ha en positiv effekt för tillväxten i regionerna. Vi utgår ifrån att dessa får en positiv behandling i samband med beredningen av förslag. har vi ett särskilt yttrande beträffande det som vi kallar forskning, och vi vill göra kammaren uppmärksam på de särskilda branschprogram som vi har tagit upp kring en lång rad branscher, bland annat forskning, utbildning och infrastruktur, som har tagits fram i samarbete med näringsliv och fackföreningar för att stärka konkurrenskraft i bland annat fordonsindustrin, skogs- och träindustrin med flera. Vi socialdemokrater vill nu gå vidare med ytterligare branscher, till exempel besöksnäringen och tjänstesektorn. Men även här, fru talman, har regeringen visat kalla handen genom att dessa program har upphört eller kommer att upphöra. De branscher som lyfts fram har stor betydelse för tillväxt och sysselsättning. Återigen, fru talman, visar denna regering sitt totala ointresse för att sätta jobben främst man vill inte göra något för att öka tillväxten och sysselsättningen. Jag vill med detta yrka bifall till reservationerna 1 och 4. 118 (): De motioner som vi nu ska debattera och diskutera tillkom före den finansiella krisen. Givetvis hade också våra motioner sett annorlunda ut, som sade tidigare, om vi hade haft facit i hand. Vi har också väckt ett flertal motioner som har bäring på nutid, alltså om insatser som är av tillfällig karaktär och som skulle ha betydelse för företagandet och jobbtillväxten i . Däremot är de motioner som vi hänvisar till här, som handlar om kvinnligt företagande, social ekonomi och forskning och utveckling, av den karaktären att de har betydelse även för hur framtiden kommer att se ut inom de områdena. Utskottet har i sitt svar hänvisat till två utredningar. Man tar alltså inte ställning. Man har ingen åsikt. Jag tycker att det är synd. Här hade det funnits en möjlighet för utskottets majoritet att uttrycka en form av åsikt i frågor som berör forskning och utveckling, kvinnors företagande och social ekonomi. Ni har haft chansen och har chansen att också göra det här i debatten. Om man tittar på de grundförutsättningar som behövs för att man ska ha en jobbtillväxt i kan man se att inom en rad områden är de insatser som regeringen har gjort för små och i vissa fall helt misslyckade. Tillgången på kapital är helt avgörande för företagsutveckling. De tillfälliga resursförstärkningar som har gjorts av regeringen har vi stött. Men när det gäller tillgången på riskkapital, framför allt för forskning och utveckling, och att gå från uppfinning till kommersialisering har regeringen inte tagit de initiativ som man borde ha gjort enligt de motioner som bland annat har väckt. Ett exempel på ett sådant förslag är ett skatteincitament för små och medelstora företag när det gäller forskning och utveckling, en kreditering på skattekontot. Det finns i övriga , och det har visat sig ha väldigt bra resultat. Det gör också att man stimulerar forskning och utveckling i små och medelstora företag. Jag kan för mitt liv inte förstå varför regeringen inte lyssnar och ser på vad andra länder gör. Man behöver ju inte lyssna på det gör man inte men man kan åtminstone ta intryck av vad andra länder gör och se vilka effekter det får. Risken är att små och medelstora företag flyttar sin verksamhet till andra länder där man har den typen av skattelättnader. Det vore väldigt besvärande. Om man tittar på varför det här är så allvarligt, och tittar på effekterna av det som händer och sker i , ser man att vi är väldigt duktiga på uppfinningar. Men om man gör en internationell jämförelse och tittar på vad vi får ut i form av nya varor och tjänster ser vi att resultatet är magert. Det behövs riskkapital, i den bemärkelsen att det går från uppfinning till demonstrationsanläggningar eller till att utveckla tjänsterna ytterligare för att man ska kunna kommersialisera varan eller tjänsten. Det här är en politik som regeringen totalt har glömt bort. Det är grundfundamentet för att utveckla nya företag som ger nya jobb. Om vi tittar närmare på kvinnors företagande är det intressant att läsa vad skriver och Nuteks statistik. Man kan konstatera att mottagarna av stöd de befintliga stödformer som finns är i största utsträckningen män. Det är mäns företagande som får stödet. Det är stor skillnad. Om man tittar på program, de regionala investeringsstöden eller den regionala såddfinansieringen kan man se att mellan av dem som får stöd är kvinnor, och resten är män. Den fråga som man måste ställa sig är: Vad kan det bero på? Är det så att kvinnors företagande och verksamhet är av sådan art att de inte passar in i programmen? Eller beror det på brister i kunskap hos dem som sitter och utformar programmen och ska ge stöd? Vad som skulle behövas här är, tror jag, en förbättrad rådgivningssituation för dem som är rådgivare för kvinnors företagande. Vi ska komma ihåg att kvinnor framför allt finns inom tjänstesektorn, och det är en verksamhet som har stor potential att växa. Men det behövs också kunskaper om nätverksbyggande för kvinnor. Män har oftast detta i kluster fordonskluster, träkluster och så vidare. Det finns en möjlighet att mer stimulera den delen av kvinnors företagande, men här säger man också nej eller rättare sagt ingenting. Det är nästan värre att utskottets majoritet inte har någon uppfattning i den frågan. Det handlar också om kvinnliga uppfinningar och det nätverk som finns inom . Här behövs också stöd och hjälp för att de ska få en chans att utvecklas på samma villkor som män. Detta är ju ett resultat av att kvinnors företagande inte har setts och inte ses med samma allvar som mäns företagande. har här möjligheten att utforma lagar och regelverk så att man underlättar för kvinnligt företagande. Det finns en möjlighet att göra det. Tyvärr får jag än en gång konstatera att ni passar i den här frågan genom att ni väntar in utredningarna. Ni borde åtminstone kunna ha en uppfattning om huruvida detta är viktigt eller inte. Vi har ju gemensamt tagit ett utskottsinitiativ när det gäller finansieringsmöjligheter för kvinnligt företagande. Ni borde åtminstone ha en uppfattning om vart detta ska peka och inte bara vänta in kommande utredningar. Socialekonomi är egentligen en del av den kooperativa rörelsen i . Man brukar prata om att det finns åtminstone fyra typer av kooperativ i . Det är producentkooperativ, som finns företrädesvis inom jordbruket, konsumentkooperativ, som och HSB, brukarkooperativ, som oftast finns som daghem eller skolor som ett sätt att lösa skolproblemen i glesbygder, men det finns också något som kallas sociala kooperativ. De har utvecklats som en möjlighet för människor som står väldigt långt från arbetsmarknaden. Men de sociala kooperativen har också problem i försörjningshänseende och inom upphandlingsområdena, och det bör regeringen ta initiativ till att se över och komma med förslag om hur man underlättar för sociala kooperativ i upphandling. Det handlar om konkurrenslagen med flera lagar. Dessa problem gör att de människor som finns i de sociala kooperativen oftast går in och ut beroende på hur det ser ut med resurser. Det blir ingen stabilitet. Det finns många goda exempel på sociala kooperativ i , inte minst i , som uppvisar väldigt bra resultat också genom att de som arbetar där kommer ut på den öppna arbetsmarknaden. Med tanke på resultaten av detta borde regeringen visa framfötterna på ett annat sätt. Avslutningsvis har vi turistnäringen. Jag ska fatta mig väldigt kort här. Vi kan konstatera att besöksnäringen har en mycket större potential än vad resultatet visar så långt. Det beror också på att det behövs ytterligare stimulanser i det hela. Vi har tidigare från i våra budgetmotioner tillskjutit pengar, och vi ligger väl på ungefär samma nivå som regeringen, så det är inte det som är problemet. Här handlar det om att se möjligheterna de möjligheter som finns i hela landet. Det är det som är så bra med besöksnäringen. Det kanske behövs ett nationellt program när det gäller besöksnäringen. Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 4. 119 PER (): Det finns stor anledning till oro med det ekonomiska läge som vi ser framför oss. har det kommit nya siffror som visar att arbetslösheten riskerar att öka dramatiskt, ända . Sådana siffror har vi inte sett . Vi ser hur företagskonkurserna ökar och hur den ekonomiska krisen sprider sig. har vi en regering som står handfallen och inte vill investera mer för att lösa de stora problem som vi ser framför oss, till exempel klimatproblemen, och man vill heller inte öka stödet vare sig till den kommunala offentliga sektorn eller till företagen. Det är inte ett bra sätt att hantera en ekonomisk kris. har till exempel uppmanat regeringen att satsa mer på stimulans av ekonomin, men regeringen vill inte lyssna. Detta påverkar också näringslivet i allra högsta grad, och kanske särskilt de små företagen, som ju är mest drabbade av den ekonomiska nedgången. Vi ser att många företag riskerar att gå i konkurs, inte minst på grund av att de har väldigt svårt att få finansiering när det är finanskris. Bankerna drar åt och vill inte ge lån med samma villkor som . Detta oroar oss i eftersom vi ser småföretagen som avgörande för att den svenska ekonomin ska stå stark . Vi tycker att småföretag ska ges goda möjligheter för att kunna startas och växa. Vi har länge arbetat för att småföretagare ska få minskad regelbörda och sänkta arbetsgivaravgifter. Vi har velat ge stöd till forskning och kunskapsutveckling i mindre företag bland mycket annat. ser vi hur den moderatledda regeringen i stället för stöd och hjälp har gett skattehöjningar och ökat krångel till företagen. Man har genomfört försämringar för för företagen. Det är klart att det bekymrar oss mycket. Det är resurser som våra hårt arbetande småföretagare skulle behöva för att utveckla sina företag, speciellt i den kris som vi nu är inne i. Det är alltså mycket som behöver förbättras i förhållande till hur det är under den nuvarande regeringen för att man ska kunna underlätta för företagen. Jag vill speciellt ta upp två åtgärder som jag tycker att regeringen snabbt borde kunna vidta. Det handlar om mikrolån till företagare och om socialt företagande. Möjligheten att få tillgång till startkapital måste förbättras, speciellt för små företag. När det nu är kris, arbetslösheten stiger och konkurserna ökar behövs det bättre möjligheter för företag att få tillgång till kapital. Studier har visat att särskilt kvinnliga företagare och företagare med invandrarbakgrund har svårt att få lån av privata finansieringsinstitut. Det finns möjlighet att söka mikrolån genom . Syftet med mikrolånen är att underlätta och stimulera för startande av företag och att utveckla befintliga företag som har svårt att få sitt kapitalbehov täckt på den vanliga, ordinarie kapitalmarknaden. Mikrolån kan ges . Beloppet har höjts från , vilket vi välkomnar. En viktig fördel gentemot andra låneformer är att det inte behövs någon medfinansiär och att man kan låna till hela kapitalbehovet upp till gränsen . Det krävs inte heller några särskilda säkerheter, utan det är i stället möjligheterna i den sökandes affärsidé som avgör om man ska få tillgång till ett sådant mikrolån. Trots att man har höjt gränsen tycker vi att det finns förbättringar som behöver göras i systemet. Vi tycker att staten borde öka sina anslag för förmedling av mikrolån, så att det finns bättre tillgång när vi nu ser hur behoven hos småföretagen ökar. När vi ser hur utsatta grupper har svårt att få finansiering på den ordinarie marknaden borde man se till att de som hanterar mikrolånen har en särskild kompetens för att kunna bedöma företags idéer, till exempel människor som har sin bakgrund i andra länder. Det andra området jag vill gå in på rör socialt företagande. När vi nu går in i med dålig ekonomi ser vi att det fortfarande finns stora grupper av människor som inte får arbete. Det kan till exempel handla om funktionshindrade, före detta missbrukare, före detta kriminella, långtidssjuka och andra grupper. Vi ser socialt företagande som ett alternativ för att integrera de här mest utsatta grupperna i samhället och i arbetslivet. Det här skapar nya arbetstillfällen, och det ökar arbetskraftsutbudet. fanns det ca 150 sociala företag i . De har vuxit fram oberoende av varandra, och de är ofta väldigt starkt förankrade i de grupper vars behov de tänker tillgodose. Jag har varit på besök på många arbetsplatser, även på sociala och kooperativa företag. Jag måste säga att det är mycket sällan som man ser en sådan lycka och en sådan stolthet som man kan se hos de sociala företagen. De som jobbar i de här företagen känner sig ofta väldigt styrkta av att de äntligen kunnat få ett arbete. De har ofta sökt många arbeten och har svårt att komma in på den ordinarie arbetsmarknaden. Men just genom att de får möjligheten i ett socialt företag känner de att de faktiskt blir accepterade av samhället på ett annat sätt. Vi ser att det finns ett växande intresse för socialt företagande både i och internationellt. Vi ser att det finns väldigt många goda exempel och erfarenheter från andra länder, till exempel andra av EU:s medlemsstater. Men trots att den sociala ekonomin har en lång historia i och utomlands och att den fyller en väldigt viktig funktion är det sociala företagandet och de förutsättningar som man har för dåligt kända hos många myndigheter, till exempel Arbetsförmedlingen och , och hos företagsstödjande aktörer i allmänhet. Vi ser också att det regelverk som finns tyvärr ofta är för dåligt anpassat till de sociala företagen och deras medarbetare. Vi har tidigare från sida föreslagit att stödet till den sociala ekonomin ska ökas. Det stöd som sker genom har vi tyckt ska dubbleras, , och det här stödet ska kunna gå både till kooperativa utvecklingscentrum och till annan stödstruktur för sociala företag. Men vi ser också att det behövs nya insatser för att sprida information, för kunskapsutveckling kring socialt företagande, för samordning och andra aspekter när det gäller socialt företagande. Jag vill avsluta med att säga att jag står bakom samtliga av reservationer, men för tids vinnande vill jag yrka bifall bara till reservation nr 3. 120 (): Den finansiella kris som började i spred sig snabbt till andra länder och utvecklades till en global finansiell kris. Finanskrisen har följts av en kraftig nedgång i efterfrågan i världsekonomin. För en liten öppen ekonomi som den svenska, som är finansiellt integrerad och väldigt beroende av handel med omvärlden, får det stora direkta konsekvenser. Men i rådande lågkonjunktur och finansoro har ändå ett starkt utgångsläge. Genom att alliansen har bedrivit en ansvarsfull ekonomisk politik där många åtgärder ändå har genomförts står starkt rustat. Därigenom har vi en beredskap för att kunna möta en svagare utveckling. har goda förutsättningar för framgångsrikt företagande. Vi har storföretag såsom och H & M, sprungna ur kreativa personers egen kraft. Men vi har också små vassa företag, ofta med hög teknologisk kompetens, som är den dominerande arbetsgivaren på orten. Vårt land har en välutbildad befolkning, och vi tar snabbt till oss teknik. Näringslivet visar på uppfinningsrikedom och en bred verksamhet inom forskning och utveckling. När det gäller detta betänkande vill jag kommentera delar av det tillkännagivande som s, v och mp begär angående företagsfrämjande åtgärder. Fyra av fem företagare har haft likviditetsproblem . Störst är problemet bland de medelstora företagen. De får då svårigheter att betala de löpande räkningarna. Många försöker lösa problemen med att skjuta upp betalningar, ta banklån eller använda sig av factoring. Bland småföretagarna är det också vanligt att ägaren går in med privata medel i företaget samt att man sänker sin egen lön. Krisen har orsakat en betydande kreditåtstramning som drabbat många företag. Bankernas kreditförluster har ökat, och utlåningen har minskat. Regeringen har genomfört snabba åtgärder för att skapa stabilitet på finansmarknaden. och Riksgälden agerade snabbt, och har också fått extra resurser för att bevaka företagens och hushållens intressen. Insatserna görs i samverkan med EU:s gemensamt utarbetade stabilitetsplan. Den finansiella krisen är global. Det kräver samarbete över gränserna. infördes möjligheten för företag att få uppskov med betalningen av arbetsgivaravgifter och preliminärskatter , detta för att minska företagens problem med likviditet som uppstår när de inte kan få lån på normala villkor eller betalningarna uteblir. För att på ett effektivt sätt trygga både små och stora företags behov av krediter har regeringen tillfört 3 miljarder till samt ytterligare 2 miljarder till . För att förbättra för småföretagen har regeringen höjt mikrolån . I där företagen har svårt att få lån och stöd är marknadskompletterande roll viktigare . Det är dock viktigt att statens insatser, långsiktigt och som helhet, inte skapar undanträngningar av privata aktörer. Tillgången på riskkapital bör i första hand stimuleras genom förbättrade villkor för privat kapitalbildning. Nystartsföretag i alla delar av landet, små innovationsföretag likväl som svenska multinationella företag, gynnas av en bättre kapitalförsörjning. Att det är viktigt accentueras i krisen, men det är en viktig fråga för skapandet av ett långsiktigt gott företagsklimat. Slopad förmögenhetsskatt förbättrar för de mindre företagens kapitalförsörjning. Den bidrar till ökad tillgång på riskkapital för små och medelstora företag men innebär också att till exempel etablerade entreprenörer som satsar kapital i nya idéer bidrar med kompetens som kan vara bra för utvecklingen av det nya företaget. Den betraktades som godtycklig med många undantag, vilket skapade kryphål och uppmuntrade till skatteplanering. Förmögenheter placerades utomlands i stället för att användas i . vill Socialdemokraterna återigen försvåra för företagen genom sitt förslag om återinförande av förmögenhetsskatten. När de svenska små och medelstora företagen kan få problem med upplåning föreslår Socialdemokraterna en politik som leder till kapitalflykt och som direkt skadar företagen. Kritiken mot detta förslag har varit skarp och omfattande. Alliansregeringen har också gjort andra omfattande insatser för att möta lågkonjunkturen och den globala finanskrisen. Särskilda insatser på har riktats specifikt mot fordonsindustrin med syftet att skapa förutsättningar för en framgångsrik framtida svensk fordonsindustri, att kunna hantera en förvärrad fordonskris och möjliggöra en utveckling av grön teknik. Alliansen har gjort stora generella insatser för att underlätta för företagande men också specifika åtgärder för olika grupper av företagare. Jag tänker då främst på kvinnors företagande, företagare med utländsk bakgrund och socialt företagande. Ett exempel är en ny lag för att underlätta för dem med bara en eller ett fåtal uppdragsgivare att få F-skatt, som trädde i kraft . Detta är bra till exempel för kvinnor i offentlig sektor som vill ta steget att starta eget inom vårdsektorn där man ofta bara har en uppdragsgivare i form av . Mer om kvinnors företagande samt delar av övriga FoU-frågor kommer i senare anföranden. Alliansen vill att entreprenörskap ska vara en naturlig del av utbildningen och lyftas fram i styrdokument i både grund- och gymnasieskolan. Först då kan det komma naturligt att vilja bli företagare. En mer konkret politisk uppgift ligger i att introducera företagande som ett lika naturligt val som anställning för alla skolelever tidigt och konkret. Ung Företagsamhet är exempelvis en verksamhet som bidragit till att väcka intresset för företagande. Ett betydande antal unga människor får under sin gymnasietid pröva på att bedriva en riktig näringsverksamhet. Entreprenörskap bör även återfinnas i senare utbildning. Inom högre utbildningar liksom den nya bör möjligheten att förbereda eleverna för att driva företag förbättras genom praktiska kurser i företagskunskap. Särskilt utbildningar som ger jobb inom den offentliga sektorn bör bli mer entreprenöriella. Behovet av ökade kunskaper hos lärarkåren om företagande och entreprenörskap bör beaktas även vid till exempel utformningen av den nya lärarutbildningen. Samspelet mellan näringsliv och akademi behöver också öka genom praktik och utbyte. Det ligger därutöver en tydlig politisk uppgift i att verka för att goda attityder till företagande som företeelse och som livsval återfinns hos den offentliga förvaltningen, främst hos tjänstemän vid Arbetsförmedlingen och . Låt mig övergå till att tala om turism. beslutar om att avsätta 110 miljoner till turistfrämjande, vilket innebär en ökning med 10 miljoner och . Turism är en viktig del av företagandet. Det kan innebära uthyrning av stugor på landsbygden, stora turistanläggningar i Åre såväl som stora idrotts- eller kulturevenemang i till exempel . Regeringen gör en satsning för att främja turistnäringen inom ramen för landsbygdsprogram, där det avsätts för att främja och utveckla turistnäringen på landsbygden. I landsbygdsprogrammet som hanteras av kan insatser till företag vara investeringsstöd, till exempel för byggande av övernattningsstugor, och stöd till inköp av extern kunskap och tjänster. har det bedrivits ett arbete rörande internationella evenemang i en intern arbetsgrupp med representanter från , , Visit , och . I den proposition om statens stöd till idrotten som avlämnade berörs frågan om stöd till internationella idrottsevenemang i ett särskilt avsnitt. Regeringen gör där bedömningen att det är viktigt att främja internationella idrottsevenemang arrangerade i , särskilt sådana evenemang som bidrar till att idrottsliga och andra positiva värden uppstår. Regeringen anser att ett långsiktigt strategiskt samarbete mellan staten, idrottsorganisationer och kommunerna, turistnäringen och andra intressenter bör inledas för att bygga upp en nationell kompetens. Avsikten är att samarbetet ska vara ett stöd för främst idrottens organisationer inför och under en kandidatur för att få internationella evenemang till . Regeringen bedömer att frågan behöver beredas vidare och avser därför att återkomma. Alliansregeringen är inte passiv. utveckling och välstånd bygger på att utveckla människors kreativitet, vilja och skaparlust, inte på hur stort statligt ekonomiskt stöd man får. Det måste finnas utrymme för människors egen initiativkraft. Alliansregeringens förslag syftar därför till att fler ska våga tro på sina idéer och omsätta dem i praktiken, antingen genom att starta företag eller genom att investera i redan existerande företag. På så sätt skapas arbete och välfärd för oss alla. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på motionerna. 121 () replik: Jag tackar för hennes anförande. Det var intressant. Jag konstaterar att ni är väldigt duktiga på att rada upp vad ni har gjort för något och med slutsatsen att vi står bra rustade. Det är bara det att resultatet av er politik visar precis motsatt effekt. Man räknar arbetslöshet , och det är långt ifrån att upprätta en arbetslinje med full sysselsättning som är er politik. Så här skriver ni: I det rådande läget med varsel är det viktigt att det inte finns onödiga hinder för dem som vill starta företag eller utveckla en befintlig verksamhet. Det gäller inte minst kvinnor, unga, personer med utländsk bakgrund. Ni lyfter också upp social ekonomi och socialt företagande. Vad är det för hinder egentligen som ni vill ta bort? Ni pekar ju inte på någonting av det. Jag har tagit upp saker i mitt anförande tidigare här. Vad är det för hinder egentligen? Är det F-skattsedeln som är den stora lösningen?