prot · GW0962 · 2009-01-23 00:00:00 — Om vi ska fullgöra våra åtaganden finns det ett behov att tillgänglighetsanpassa offentliga lokaler för människor som har funktionshinder. Det finns väldigt mycket att göra inom detta område. Ändå väljer regeringen att rikta åtgärderna till människor som bor i villor och till människor som bor i bostadsrättsföreningar. Det tycker jag är en märklig prioritering. Det sista som finansministern sade i sitt svar på interpellationen var: Om hyresrätter kan stödjas på något annat sätt är en fråga som måste övervägas vidare. Ska vi tolka det som att regeringen ändå lite grann under galgen, efter den massiva kritiken mot regeringens förslag, kommer med någonting som rör till exempel miljonprogramsområdena? Jag har funderat på en annan sak. Detta ska vara ett konjunkturstöd. Varför gör man det permanent? Vilka åtgärder ska man ta till nästa gång i så fall om vi, vilket vi inte vill, skulle hamna i en kraftig lågkonjunktur som den som vi befinner oss i? Det finns människor som undrar följande: Om två personer äger en fastighet får man totalt sett ett större avdrag än om det är en person som äger en fastighet. Hur har man resonerat där? Jag är också lite intresserad av vad som händer om det är fler än två som äger en fastighet? Finansministern kanske skulle kunna komma med ett sådant klarläggande. Men den stora frågan är: Varför har regeringen inte föreslagit någonting när det gäller de stora behov som finns inom miljonprogrammet och i fråga om att anpassa boendet för äldre och för alla de människor som har något funktionshinder? 58 Finansminister (): och även ger en del allmänna reflexioner kring den ekonomiska politiken med koppling till ROT-avdraget. Låg mig därför klargöra ett par saker. Först och främst har vi valt att utforma finanspolitiken så att den är starkt expansiv. Det framgår när man tittar på den redovisning som vi har av detta, nämligen förändringar av strukturellt saldo som är det gemensamma mått som vi använder i hela EU-området. Då har , tillsammans med några ytterligare länder, en finanspolitik som är bland de mest expansiva i . Vi möter alltså nedgången genom att tillföra medel till ekonomin för att dämpa arbetslösheten och förhindra att den ökar. Det andra som vi också är relativt ensamma om i och i är att vi gör detta som vi upprätthåller god ordning på de offentliga finanserna. Vi har underskott på strax att vänta enligt EU och uppemot 1 ½ procent . Själva unionen är på väg mot 5 procents underskott. För länder som och har ränteskillnaderna gentemot ökat till 2 ½ procent. För och handlar det om 1 ½ procent. Länder med små och öppna ekonomier som som inte har god ordning på sina offentliga finanser har hamnat i den sitsen att det är nyckelfrågan. Återhämtningen dämpas, och krisen fördjupas av mycket höga räntor. Vi kan se att skuldsättningen nu är på väg mot . Vi är alltså tillbaka där vi var innan konvergenskraven infördes i . De kommande fem tio åren kommer de europeiska länderna att få ägna sig åt att sanera ekonomin som vi gjorde . Varför är detta så viktigt för konjunkturen? Jo, det är för att om vi inte har god ordning börjar hushållen spara och företagen vägrar investera. Då sätter vi oss i den sitsen att inga åtgärder har den effekt som vi önskar. Det som vi har gjort är att vidta aktiva åtgärder för att möta de problem som vi har i ekonomin. Det handlar om ett ROT-avdrag för byggsektorn. Det handlar om en förstärkt arbetsmarknadspolitik och nystartsjobb för att möta arbetslösheten. Det handlar om specifika åtgärder för att se till att banksektorn återigen ska fungera. I största möjliga utsträckning har vi försökt att göra detta genom att också föreslå långsiktigt riktiga åtgärder, alltså åtgärder som när vi befinner oss i en högkonjunktur eller åtminstone i en återhämtning också har positiva effekter på sysselsättning, produktivitet och välfärd och när det gäller resurser för kommuner och landsting. Det är det som är själva poängen med att välja denna utformning av ROT-avdraget. Genom att vi gör det möjligt för människor att köpa tjänster trots att vi har extrema skattekilar i minskar vi den svarta sektorn, ökar arbetsutbudet och förstärker produktiviteten. Vi höjer varaktigt och långsiktigt sysselsättningsnivån på det sättet. Alla tillfälliga åtgärder har den effekten att de om två inte längre har någon effekt på sysselsättning och produktion i . Det vet vi, och det måste naturligtvis även och hålla med om. Det ligger i själva tillfällighetens natur att effekten när vi har kommit ur krisen är borta. Vad vi nu har gjort är att vi har kompletterat våra åtgärder på skattesidan med ännu ett steg för att göra det möjligt att ha kvar en relativt omfattande välfärdsstat som är finansierad med skatter utan att också bygga in ett omfattande socialt utanförskap i ekonomin. Därigenom har vi valt att rikta skattesänkningarna till de områden där de har störst effekt på sysselsättningen. Genom att vi nu inför detta ROT-avdrag sänker vi skatterna. Hushållen får mer pengar kvar, och det dämpar nedgången. väljer vi en konstruktion som på tre också har en positiv effekt på sysselsättningen. Den typen av effekt får man inte med tillfälliga åtgärder. Det är grunden för att vi har valt denna avvägning. 59 (): Det var mycket och allmänpolitik, men inte ett ord om hyresgästerna och inte ett ord om de ensamhushåll som inte får samma möjligheter som de hushåll där två personer står som ägare till en fastighet. Det var inte ett ord om varför ni har valt den vägen att det är bara de som äger sin bostad som ska ha möjlighet att göra skatteavdrag. När det gäller den allmänna ordningen i budgetekonomin fick vi socialdemokrater ta ur krisen efter den förra borgerliga regeringen. Vi lärde oss mycket av det. Det var en mycket dyr lärdom. Men har vi haft god ordning i ekonomin. Jag vet att brukar hålla med om att vi såg till det. Vi byggde upp finanspolitiken och penningpolitiken var för sig, och vi byggde upp stabila regler för att inte hamna där. Det är också därför som ekonomi är så god just . Trots det ser nu hur budgetunderskottet ökar. Det är möjligt att han tycker om att jämföra med andra länder när han inte vill tala om sin egen politik. Då är det bättre att visa att vi i alla fall är lite bättre än de andra. Och det är tack vare det långsiktiga arbete som vi har gjort med den svenska ekonomin, och vi har byggt upp en stark ekonomi i . Det är bra. Men när det gäller den fråga som vi talar om nu ROT-avdraget säger ingenting om varför han inte vill satsa på miljonprogramsområdena, om varför han avstår från att satsa på alla de miljonprogramsområden och alla de områden med allmännytta som finns runt om i landet. Det skulle ge enormt många arbeten, direkt till dem som finns inom byggindustrin men också indirekt inom alla de företag som arbetar med miljöförbättrande åtgärder och energismarta lösningar och som tillverkar allt det som behövs i samband med att man bygger om. Det skulle vara en jättevinst både för miljön och för att se till att människor snabbt kommer i arbete. Om föredrar att ha denna reform permanent har jag ingenting emot det. Jag ställde tidigare bara frågan. Vi har nämligen sagt att vi för att kunna mota nedgångar också ska kunna ha tillfälliga lösningar. säger ofta att det är mycket bra åtgärder. Men om vill göra detta permanent är det okej för mig. Men varför satsar man inte på hela och på alla människor, på dem som bor i hyresrätter? Varför är det viktigare att satsa på dem som har villor i för att de ska kunna bygga om? satsade ni på hushållsnära tjänster för att de som bor i skulle kunna ha en poolpojke som kan göra rent i poolen. inför ni också ett bidrag så att de kan bygga om poolen i . Men ni satsar ingenting på de hyresrätter som finns runt om i och som är i stort behov av ombyggnad. Det skulle ge alla de viktiga jobb som behövs för byggindustrin. 60 (): Regeringens företrädare brukar alltid framhålla att man har den mest expansiva finanspolitiken i . Det har jag hört förut, i andra interpellationsdebatter med kolleger. Det svaret brukar vi få. Men jag säger som : var det ROT-avdraget vi ville diskutera. Kanske är detta en viktig del i en expansiv politik, men att en skattesänkning som inte är tillfällig skulle ha bäst påverkan på sysselsättningen begriper jag inte. Vad är i så fall incitamentet för att tidigarelägga? Det är ju den effekten man vill uppnå med en sådan här åtgärd. ROT-avdrag har ju införts även tidigare och då varit tidsbegränsade, över en besvärlig lågkonjunktur, just i syfte att människor skulle tidigarelägga om- och tillbyggnader och renoveringar. Jag förstår alltså inte riktigt det resonemang som för fram. Sedan till den andra delen. Jag vet inte om jag ska upprepa alla mina frågor. Jag tog upp behovet av renovering i miljonprogrammet, till exempel tillgänglighetsanpassning jätteviktigt för både funktionshindrade och äldre och energieffektivisering. Varför ser inte regeringen de behoven inom exempelvis miljonprogramsområdena utan bara när det gäller privata villor och bostadsrätter? Jag märker att finansministern inte svarar på den frågan. Varför är regeringen så ensidig i sina satsningar? 61 Finansminister (): får ursäkta att jag skrattade lite, men det är en enorm mängd frågor. Om man försöker svara lite mer utförligt på några blir det naturligtvis väldigt många kvar. Jag beklagar det, men så är det för oss alla i den här typen av debatter. Låt mig återigen börja med de offentliga finanserna, för jag tror att det är rätt viktigt. Tittar man på den nuvarande oppositionens hemsida kan man se att det kommer utspel från något av oppositionspartierna praktiskt taget . Man bränner av miljon efter miljon. Så skulle naturligtvis aldrig Socialdemokraterna agera i regeringsställning. Då skulle man agera på ungefär samma sätt som vi: samla ihop och vidta de åtgärder som man tror har störst effekt. Varför är det så? Jo, när man väl sätter sig i den sits som ett antal av våra europeiska grannländer har satt sig i, där räntorna börjar stiga och dra i väg ordentligt, börjar hushållen fundera: Hur blir det ? Det här fungerar inte. När kommer skattehöjningarna? När kommer pensionssänkningarna? När får kommunerna sänkta anslag? När börjar man skära i välfärden? Vi är inte i den sitsen i . Vi har nämligen så stora överskott att vi kan ha en finanspolitik som är en av mest expansiva utan att skapa den här osäkerheten. Detta tycker jag att vi gemensamt ska vårda. Om det gläder kan jag gärna upprepa att Socialdemokraterna naturligtvis har haft ett stort ansvar under sina perioder i regeringsställning för att bidra till att städa i de offentliga finanserna. Jag förstår dock att man i opposition inte agerar så. Det vore kanske förvånande om man gjorde det. Sedan gällde det ROT-avdraget. Skälet till att det ökar sysselsättningen varaktigt och långsiktigt är att det förbättrar ekonomins funktionssätt. Man minskar skattekilen på en tjänst där den enskilde har möjlighet att ersätta eget arbete med köpt arbete och svart arbete med vitt arbete. Då får man en större vit produktion och en större produktion i ekonomin. Eftersom det också betyder att folk kan jobba med sådant de är specialiserade på och där de oftast får bättre betalt innebär det som helhet en ökning av skatteintäkter och produktionsförmåga och därmed våra möjligheter att finansiera välfärd. Det är den grundläggande idén med ROT-avdraget. Här måste vi se varför det förhåller sig annorlunda med det öppnar för, nämligen att vi i stället skulle ha en permanent bostadssubvention för investeringar i flerbostadshus. Det har vi haft i . Resultatet var en exploderande byggkostnadsutveckling där det blev vinster i byggbolagen och höga byggkostnader snarare än produktion. En sådan subvention förstör nämligen marknadens funktionssätt. Den snedvrider konkurrens och kostnadsmedvetenhet och har därför väldigt liten effekt på byggstandarden på lång sikt. Den har effekt på byggkostnaderna och inflationen snarare än på byggnationen. Det vet vi inte minst från tidigare socialdemokratiska utredningar i samband med den stora . reser frågan varför detta som är permanent har större effekter än det som är tillfälligt. Det beror just på detta: Eftersom det gör permanenta förändringar av svensk ekonomi som förbättrar vår produktionsförmåga kommer den sysselsättning som uppstår också att ha en varaktig effekt. Om vi gör någonting som har tillfällig effekt men som inte förbättrar produktionsförmågan är det ju bara den tillfälliga effekten vi uppnår. Vi kommer naturligtvis också att behöva göra tillfälliga saker. Det mesta av det vi gör på arbetsmarknadsområdet är tillfälligt. Det beror på att vi i har erfarenhet av att kunna skala upp aktiveringsåtgärder i lågkonjunktur och sedan skala ned dem i högkonjunktur. Det är därför jag i har varit den som argumenterat för aktiv arbetsmarknadspolitik: Det är ett effektivt sätt att använda tillfälliga åtgärder förmodligen mer effektivt. Dock finns naturligtvis ingenting som utesluter det som låg i frågeställning, nämligen att man också funderar på vad man vill göra för byggsektorn och även mer permanent för hyresgästerna. Jag ska försöka utveckla detta i mitt nästa inlägg. 62 (): Det är inte konstigt att inte hinner svara på frågorna när han ägnar större delen av sina anföranden åt att prata om hur det är ute i och hur fantastiskt bra är. Han ger också Socialdemokraterna en eloge för det, och det är väl bra, men det hade varit ännu bättre om vi nu hade kunnat prata om ROT-avdraget och varför det är så viktigt att satsa även på allmännyttan. Sedan vänder på frågan. När frågar varför det inte är tillfälligt svarar han: Det går inte, för det ger inte de varaktiga jobben. Då säger jag: Okej, gör det permanent! Då säger : Nej, det går inte heller, för då kommer det att trissa upp priserna på byggmaterialet. vill inte satsa på allmännyttan så är det. Den högerledda regeringen vill inte att människor som bor i lägenhet ska ha samma standard som de som bor i villa. Ni vill ha större skillnader. Det vet vi; det gick ni ju till val på. Man ska ha incitament. Sedan försöker förklara bort det med att säga att han inte hinner svara på frågorna. Säg som det är i stället: Vi tycker att de som bor i villa ska ha möjligheter att göra dessa avdrag, men vi tycker inte att de som bor i hyresrätt ska ha denna möjlighet att göra förbättringar. Detta ger inte långvariga jobb, säger här. Det säger inte industrin. Vi kan titta på vad har sagt sedan ni kom med det här ROT-avdraget: Det måste komma mer. Inget riktades till nyproduktion och ingenting till renoveringen av miljonprogrammet. Det är mycket märkligt. Så säger de allmännyttiga bostadsbolagens organisation efter krispaketet. Sedan säger : Vi satsar på en arbetsmarknadspolitik. Det är ju ni som har slängt ut människor från a-kassan. Det är ju ni som skärper sjukskrivningsreglerna och ser till att människor inte kan försörja sig. Ni förhindrar inte svartjobb med er politik; ni ser till att de uppstår genom att på detta sätt försvåra för människor att få sin inkomst. 63 Finansminister (): Låt mig återigen återkomma till detta: Skälet till att vi väljer ROT-avdrag är att vi därmed, nu när lågkonjunkturen kommer, sänker skatterna så att människor får mer pengar kvar i plånboken och följaktligen har större möjligheter att konsumera. betyder åtgärden att vi förbättrar svensk ekonomis funktionssätt. Vi minskar svartarbete och gör-det-själv så att fler människor kan arbeta med det de är tränade och skolade till och där de gör mest nytta i ekonomin. Vi skapar därmed också en långsiktig sysselsättning i byggsektorn. Skulle vi i stället, som förordar, ha permanenta bostadssubventioner generellt eller generella investeringssubventioner för byggsektorn skulle det leda till att vi drev upp kostnaderna inom byggsektorn, precis på samma sätt som vi hade detta. Det skulle leda till att vi i stället fick en något högre prisstegringstakt och ungefär samma bygginvesteringar som . Låt mig sedan försöka vara väldigt tydlig när det gäller hyreslägenheter: Det är väl alldeles självklart att hyreslägenheter är en viktig del av en fungerande ekonomi. Det är viktigt eftersom vi vet att när människor kommer in som unga på arbetsmarknaden och lämnar sitt föräldrahem är det ofta hyresrätt de bor i. Det är viktigt för att vi ska ha rörlighet på arbetsmarknaden. Det är viktigt för att människor själva ska kunna välja vilken boendeform de vill ha. Det kan vara attraktivt och bekvämt att bo i hyresrätt jämfört med att bo i villa. Alla vi som har bott i hyresrätt vet att det kan vara en utomordentligt bra boendeform. Det tycker jag är självklart. Det är också självklart att vi ska ha rimliga skattevillkor för hyresboende kontra ägt boende. Men det är en separat frågeställning till hur vi ser på vad som mer effektivt ska åtgärda konjunkturen. Vi har krav från byggindustrin. Vi har krav från bankerna. Vi har som vill ta bort värnskatten. Företagarna vill ta bort arbetsgivaravgifterna, och kommunerna vill ha mer pengar. Det är nya krav . Vi måste väga av detta i god ordning utifrån vad som har störst effekt. Annars hamnar vi i det som vi ser i alltför många europeiska länder . Det är viktigt för mig att varna för en budgetpolitisk slapphänthet. Det slutar i ekonomiskt moras. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellationerna 2008/09:204, 228 och 234 om arbetslöshetsförsäkringen 64 Finansminister (): och har frågat mig om jag tänker ta initiativ till förändringar i arbetslöshetsförsäkringen och vilka åtgärder jag därutöver tänker vidta samt vad jag tänker göra för att öka köpkraften i de svenska hushållen. Därutöver har frågat arbetsmarknadsminister om det finns avsikt att genomföra några förändringar av a-kassan . Interpellationen har överlämnats till mig. Samtliga interpellationer har att göra med förändringar i arbetslöshetsförsäkringen. Jag väljer därför att avge ett gemensamt svar på interpellationerna. Huvudförklaringen till att utanförskapet under har vuxit sig så stort är att det har lönat sig för dåligt att arbeta. Den viktigaste uppgiften för regeringen är därför att öka drivkrafterna till arbete. Reformeringen av a-kassan har tillsammans med lägre inkomstskatt för låg- och medelinkomsttagare varit några av de viktigaste åtgärderna för att nå målen om full sysselsättning och minskat utanförskap. Det är problematiskt att många har lämnat arbetslöshetsförsäkringen. Det är viktigt att människor som arbetar har ett gott skydd mot arbetslöshet. Det får fler att våga pröva nya arbeten. Därför stimulerar vi nu ny- och återinträde till arbetslöshetskassorna genom generösare villkor och lägre avgift. Arbetslöshetsavgiften sänks med ca per sysselsatt medlem och månad . Jobbskatteavdraget, som särskilt riktas till låg- och medelinkomsttagare, gör det mer lönsamt att arbeta. Dess tredje steg har trätt i kraft och kommer att märkas i löneutbetalningarna . Det i sin tur ökar köpkraften hos de svenska hushållen och bidrar till att hålla uppe efterfrågan i ekonomin. 65 (): Tack så mycket för svaret, finansministern! Jag är väldigt glad att få debattera a-kassan med finansministern. Det är i huvudsak två skäl till det. Det första är att i en interpellationsdebatt med arbetsmarknadsministern försvarade han sin misslyckade politik med att han fått ge sig i hårda budgetförhandlingar. Att gömma sig bakom budgetförhandlingar är en lyx som en finansminister inte kan unna sig. Det andra skälet är att när regeringen tillträdde genomdrev den en kraftig försämring av arbetslöshetsförsäkringen. Man gjorde det i ett forcerat tempo, utan normal beredning och under stark kritik från tunga remissinstanser. verkar finansministern ha drabbats av eftertankens kranka blekhet och börjat förstå verkningarna av regeringens beslut. Försämringarna av arbetslöshetsförsäkringen har skapat problem för både samhället och den enskilde medborgaren. Det är en insikt som finansministern delar inte bara med oppositionen utan med en stor del av det svenska folket. Frågan som uppstår är vad finansministern tänker göra med sin insikt av regeringens förda politik som försätter i en sämre position när vi genomlider den värsta krisen i modern tid. Avser finansministern att ta några som helst initiativ för att rätta till de brister som regeringen har skapat i arbetslöshetsförsäkringen? Förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen var en bärande idé i regeringens politik. Finansministern säger också i svaret att det är den viktigaste delen tillsammans med skattesänkningarna för de rika. När nu denna politik inte visat sig fungera, vilka åtgärder förutom att rätta till misstagen i arbetslöshetsförsäkringen avser ministern att vidta? Här uppstår det först en diskussion i samband med finansministerns insikt om sina misstag, som framfördes i en tv-intervju för sedan. Man trodde att finansministern på något sätt rättat till kartan efter verkligheten. Men när man läser svaret undrar man om det verkligen har skett. Frågan är vad man säger om jag kommer ut och träffar arbetslösa, uppsagda och varslade runt om i landet och förklarar för dem att de har haft för dåliga incitament för att arbeta. Om jag till exempel åker ut till i och frågar de arbetslösa där om de har blivit arbetslösa för att det inte är lönsamt att arbeta skulle de titta på mig som om jag kom från en annan planet. Om jag frågade dem om de har valt arbetslöshet bara för att arbetslöshetsersättningen var för hög eller för att de hade det för gott ställt när de var arbetslösa skulle de näst intill bli riktigt arga på mig. Men det framgår av svaret att finansministern fortfarande hävdar att arbetslösheten beror på att människor har det för bra när de är arbetslösa. En punkt som också varit uppe till diskussion är den avgiftshöjning som finansministern var med om att genomföra. Inte bara avgiftshöjningen utan ändringen av regelverk, ersättningsnivåer och annat har skrämt bort människor från arbetslöshetsförsäkringen. Det är en halv miljon som har lämnat den. hävdar finansministern att detta är ett bekymmer. I svaret säger han att man ska sänka avgiften med ca för att locka tillbaka människor. har finansministern gjort en konstruktion av hela arbetslöshetsförsäkringen som innebär att den i en lågkonjunktur kommer att öka i pris för medlemmarna. Bland annat har en utredning från TCO uppvisat att den eventuella sänkningen äts upp av de allra flesta arbetslöshetskassor så att det trots allt blir en höjning. Finansministern har då egentligen inte på något sätt svarat på frågorna eller åtgärdat de problem som han själv erkänner. 66 (): Tack för svaret på frågan som jag ställde till arbetsmarknadsminister , ! Bakgrunden till min fråga är att arbetslöshetsförsäkringen, ofta omnämnd som a-kassan, har varit en viktig del i den svenska arbetsmarknadsmodellen. I en rapport från TCO beskrivs numera a-kassan som en försäkring i fritt fall. TCO ställer frågan om någonsin en så viktig försäkring försämrats så snabbt med så svåra konsekvenser för så många. Den frågan riktar sig till den borgerliga regeringen som väljer att avstå från att svara på den typen av frågor. har regeringen genomfört 13 förändringar av a-kassan. Dessutom har man hunnit med att avisera ytterligare en förändring. Det som har hänt är att avgiftsskillnaden mellan högsta avgiften och lägsta avgiften numera ligger på . Enligt regeringen var syftet med differentieringen att den som löper störst risk att bli arbetslös också ska vara den som har högst avgift. Eftersom det i vissa fall finns möjlighet att välja den a-kassa som har lägst avgift faller hela det resonemanget. Finansminister säger sig numera ångra höjningen av avgiften till a-kassan. Däremot har vi inte fått något besked om regeringen står bakom detta. Därför har jag ställt en fråga till arbetsmarknadsminister , som är ansvarig för frågan, om han tänkt göra några förändringar. På det får jag inget svar mer än det jag redan redovisat, nämligen att man sänker avgiften med . Jag har en fråga till . Han uttryckte i tv-programmet att han ångrar sig.