prot · GX0937 · 2009-11-25 00:00:00 — När den svenska ekonomin har växt och Sida snabbt fått ökat anslag har det funnits kritik för att pengarna inte har kunnat användas på ett effektivt sätt. När ekonomin befinner sig i nedgång uppstår kritik för att viktiga och väl fungerande biståndsprojekt måste läggas ned med mycket kort varsel. Denna kritik är inte helt grundlös. Det är svårt att driva en långsiktigt effektiv verksamhet om anslagen kan förändras upp eller ned med från till ett annat. som på grund av detta inte kan garantera långsiktighet i flera viktiga biståndsprojekt kräver vi att mottagarländerna ska kunna presentera 20-åriga utvecklingsplaner. Återigen, herr talman, tror jag att det är oerhört viktigt att vi har en fortsatt debatt om just vikten av långsiktighet i biståndet. Målet är att mödradödligheten ska minska med tre fjärdedelar . Vi vet att situationen när det gäller mödradödlighet är värst i södra och i söder om . Vi vet också att undervisning och spridning av information om reproduktiv hälsa och familjeplanering ger resultat. Vi vet att satsning på bra mödravård med utbildad personal gör skillnad. På sina håll ökar andelen förlossningar som utförs med utbildad personal, medan framför allt kvinnor på landsbygden i utvecklingsländer sällan får sådan hjälp. I länder som , och kan vi se hur mödradödligheten minskat till följd av satsningar på familjeplanering och bättre vård. Målet att öka andelen födslar som sker i närvaro av utbildad medicinsk personal är inom räckhåll i många länder. Framsteg har också gjorts när det gäller vaccineringar mot mässlingen, distribution av malarianät och bromsmediciner mot aids. Det är komplicerat just när det gäller kampen mot mödradödligheten. Det fordrar också en långsiktighet när det gäller infrastrukturen. Vi ser en samstämmighet med EU, och där är biståndspolitiken oerhört viktig. Vi menar att genom sitt ordförandeskap har ett stort ansvar att påverka för ökat fokus på fattigdomsbekämpning och att sätta millenniemålens uppfyllande i allmänhet och kvinnors och barns rättigheter i synnerhet på agendan. För att nå resultat med det femte målet att minska mödradödligheten är, som jag nämnde tidigare, kunskap och god mödrahälsovård helt grundläggande. 129 () replik: Vi har pratat om enprocentsmålet och vikten av långsiktighet. Naturligtvis är det så. Det går upp och ned på grund av att vi har ett enprocentsmål. Det som jag har varit förundrad över när det gäller statsbudgeten är att det som blir ett anslagssparande bara går tillbaka till den statliga budgeten. Det är inte så att varje utgiftsområde för sig har möjlighet att spara i ladorna för svårare tider längre fram, utan det här är någonting som bara försvinner. Sedan kommer det nytt , och blir det något över försvinner det. Det blir ingen balanspost, som vi vanligtvis har i de kommunala budgetarna. Det här är kanske ett sätt att kunna komma till rätta med de fluktuationer som det nu blir i biståndet, om man skulle förändra det på något sätt, så att man kan kvitta mot ett annat. Det gör man i de flesta budgetar i övrigt. Men jag har tyckt att det varit väldigt märkligt att det inte finns någon sådan mekanism just i statsbudgeten. Som säger är det oerhört viktigt att vi har en långsiktighet, särskilt som vi avkräver andra att ha 20-åriga planer. Egentligen begärde jag ordet för att prata om klimatarbetet, eftersom jag vet att är mycket engagerad i Awepa. Awepa har ett stort arbete på gång med och klimatarbetet, och de afrikanska länderna försöker vara tuffa i klimatsamtalen inför . Jag skulle vilja veta hur ser på deras möjlighet att nå framgång. 130 () replik: Jag tycker nog att regeringen har uttryckt väldigt starkt att man kommer att göra allt som står i dess makt när det gäller . Men vi vet också att kommer att komma till klimatmötet med en enad röst, och de kommer att ställa krav. Att nu föregå vad som kommer att hända på klimatmötet i är jag inte beredd att göra. Men jag tror att både opposition och majoritet väntar med spänning på vad som ska hända . Tyvärr ser det inte ut som att det ska bli så som vi skulle önska att det blir. Men jag tror att väldigt mycket kommer att klarna när vi får höra vad de afrikanska länderna kommer fram till och vad de lägger fram på . 131 () replik: vet vi att de menar att de rika länderna måste ta ett mycket större ansvar än vad till exempel är beredda att göra. De menar att vi måste minska våra utsläpp det är vad jag har hört. EU-länderna säger , eventuellt 30, om de andra går med på det. Det räcker ju inte till på långa vägar. är den kontinent som är mest drabbad och kommer att vara väldigt drabbad också framöver. Personligen tycker jag att de har ett väldigt starkt case, om man säger så, inför klimatmötet i . Jag hoppas verkligen att regeringen på alla sätt det går trycker på. Kyrkorna i , kyrkor runt omkring och olika trossamfund arbetar också i samma riktning. Kyrkorna här i jobbar väldigt mycket inför till exempel. Då återkommer vi till det här med informationsanslagen och minskningen av stödet till frivilligorganisationerna. Många av de organisationer som får del av det här stödet tillhör olika kyrkor i landet, och de har ett väldigt aktivt arbete när det gäller biståndet, klimatfrågan etcetera. Jag har ju kommit med förslag under debattens gång. Om stödet ska gå ned i dåliga tider måste det också gå upp i goda tider. Det kan inte vara så att det bara är åt ena hållet. Jag skulle vilja veta hur ser på det och också om det förs några diskussioner om huruvida det stora stöd som faktiskt dras bort är en engångsföreteelse eller om det här kommer att återkomma. Kommer pengarna tillbaka? 132 () replik: Jag vill svara så här: Jag tänker på när vi träffade chefen för . pratar vi om FN-organisationerna, men det hon sade var väldigt tydligt. Hon sade att hon har förståelse för att man, när ekonomin går ned och det är finansiella svårigheter, drar ned anslagen. Men det hon upplevde som det allra starkaste var att det fanns ett stöd. fanns där när man behövde ett stöd. Jag tycker nog att biståndsministern väldigt klart uttryckte stödet för det civila samhället. Det som har lagts fram är regeringens politik, och vi är fyra olika partier. Vi kristdemokrater har värnat stödet till det civila samhället, till organisationerna som är ute hos de allra fattigaste, och vi har värnat stödet till . 133 HANS () replik: Vi fick ju aldrig någon möjlighet från oppositionen att begära replik på biståndsministerns anförande. Därför skulle jag först vilja få något fört till protokollet när det gäller biståndsministerns kritik mot oss i oppositionen för att vi inte skulle ha uppmärksammat regeringens skrivelse om biståndets resultat. Vi har från både och Socialdemokraternas sida valt att motionera med anledning av denna skrivelse. Om biståndsministern väljer att inte läsa de motioner som presenteras i kan inte riktigt oppositionen lastas för det. kan man säga att det här är lite av den borgerliga biståndspolitikens examen. har ni presenterat era fyra budgetar. Ni har presenterat er politik för den här mandatperioden. Jag måste säga att det inte är helt lätt att välja vad man ska lyfta upp i ett sådant här replikskifte. Ska man lyfta upp de som ni har tagit från biståndsbudgeten i urholkningar? Eller ska man lyfta upp de nya urholkningar som ni har flaggat för, att svenskt bistånd ska finansiera högskolor och svenskt försvar? Ska man lyfta upp de nedskärningar ni nu aviserar när det gäller UNFPA och IPPF, centrala aktörer i arbetet för sexuell och reproduktiv hälsa? Eller ska man kanske lyfta upp hur hbt-arbetet när det gäller biståndet har gått i stå under den borgerliga regeringen? Eller, slutligen, man kanske skulle lyfta upp hur ni har pumpat in i . Jag skulle trots allt vilja använda det här replikskiftet till att fråga om och lyfta fram frivilligorganisationerna, för de är centrala aktörer både i svenskt biståndsarbete och i den svenska biståndsdebatten. Vi har tidigare i debatten hört från biståndsministern att den borgerliga alliansen värnar de svenska frivilligorganisationerna. Ändå genomför ni nu en nedskärning av informationsstödet till frivilligorganisationerna, från 128 miljoner till 50 miljoner. Det är en nedskärning på . Det är väldigt svårt att kalla en nedskärning på för att värna de organisationerna. Det här kommer så klart att få konsekvenser. Jag tror att också hör signalerna om att interntidningar kommer att läggas ned och att personal kommer att avskedas. Min fråga till blir därför: Varför väljer ni att tysta dessa viktiga röster i den svenska biståndsdebatten? 134 () replik: Jag vill bestämt hävda att regeringen inte tystar dessa röster i biståndsdebatten. Visst är det tufft. Vi gjorde vad vi kunde när det gällde att värna medel till organisationerna, men man får kanske arbeta på ett annat sätt. Så är det för oss alla när det blir nedskärningar. Precis som jag nämnde tidigare gjorde vi prioriteringar så att de allra fattigaste inte skulle drabbas av samma nedskärningar, utan de fick lägre nedskärningar än det är i budgeten totalt. Det gäller till exempel . Så länge jag är kvar i jag kommer att sluta kommer jag att göra allt för att ha en dialog och lyfta frågan. Jag tror inte att rösten tystnar just på grund av att man saknar pengar. Man kanske hittar andra vägar. Huvudsaken är att rösterna hörs och att svenska folket blir medvetet om hur betydelsefullt det svenska biståndet är. Jag tror att vi kan arbeta gemensamt i den frågan. 135 HANS () replik: På en punkt får jag kanske rätta mig. Man kommer självklart inte att tysta alla röster i biståndsdebatten. De frivilligorganisationer som redan har en god ekonomi, de som är stora, , Röda Korset och så vidare kommer självklart att även fortsättningsvis ha möjlighet att delta på samma villkor i den svenska debatten. Men jag tänker på alla de små, de resurssvaga frivilligorganisationerna, de som runt om i vårt land pratar om att de ska sluta att ge ut sin tidskrift som de har kunnat använda för att kommunicera med svenska folket om biståndet och biståndets resultat. De är nu tvingade att lägga ned detta. Jag tänker på de frivilligorganisationer som pratar om att de kanske ska sluta att ha en hemsida därför att de inte längre har möjlighet att ha personal och de frivilligorganisationer som pratar om att säga upp den personal de har som jobbar med informationsarbete. Självklart kommer detta att få konsekvenser när det gäller möjligheter att delta i debatten. Det är svårt att hävda någonting annat. Det här kommer så klart att få konsekvenser. Vi har pratat om kvalitet i biståndet. Men kvalitet förutsätter att det finns en debatt, att kritiska röster kan höjas och att olika erfarenheter kan mötas i olika forum. Vi har också hört om behovet av transparens och om kampen mot korruption. Det är samma sak där. Ska vi kunna ha transparens och bekämpa korruptionen krävs det att det finns oberoende aktörer som kan agera, granska oss, peka finger och våga göra det när det finns brister i biståndet. Det är bara att beklaga att den borgerliga alliansen på de här områdena har valt att jag kan inte se det på något annat sätt tysta de mest obekväma rösterna i den här debatten. Det kommer att få långtgående negativa effekter när det gäller kvalitet och transparens och kampen mot korruption. Men jag vill också passa på att ställa en avslutande fråga som jag hade hoppats på att kunna få ställa till biståndsministern. Det handlar om handlingsplaner för hbt-frågor i biståndet. Handlingsplanen löper ut . Kommer det en ny handlingsplan för hbt-frågor i utvecklingssamarbetet, ? 136 () replik: Jag vill ändå till säga att det kanske är dags för de svenska politikerna att höja sina röster i högre grad än man har gjort när det gäller just biståndet. Det är kanske dags för oss politiker att sätta biståndet på agendan som en av de viktigaste posterna i budgeten. Och där kan vi hjälpas åt. Biståndsministern pratade tidigare om de här 60 miljonerna. För 60 miljoner kan man göra väldigt mycket. Och jag tror att olika organisationer, om det finns en solidaritet mellan dem, klarar av det här på ett bra sätt med vår hjälp. Jag ber att få passa i frågan om hbt. Jag vet att biståndsministern inbjöd Hans till samtal i de här frågorna. Hon får alltså återkomma till när det gäller den frågan. 137 () replik: Jag skulle vilja ta vid där Hans slutade. Det gäller neddragningen till de enskilda organisationerna. kan inte vara omedveten om all den förtvivlan och kritik som finns i Organisationssverige vad gäller just neddragningen på det här området. Jag har själv erfarenhet. Jag har jobbat hos en biståndsminister . Jag minns hur tufft det kunde vara ibland när man hade väldigt aktiva enskilda organisationer som drev på regeringen. Jag minns speciellt som var oerhört engagerad. De skrev insändare, arrangerade seminarier och kritiserade vår sittande regering. Det fick avtryck. Vi hämtade intryck från när vi utformade vår regeringspolicy i Östtimorfrågan. Det är viktigt att lyssna på kritiska röster och se till att vi har ett levande föreningsliv med ett engagemang i olika frågor. Om man inte har tystat har man i alla fall skruvat ned ljudet från de enskilda organisationerna. Visst förutsätter det ett visst mått av resurser för att man ska klara det här. Jag har själv den erfarenheten, och framför allt gäller det mindre organisationer som var inne på. Man kan inte naivt tro att de ska dela med sig mellan varandra. Det här anslaget har inte bara halverats utan också öppnats upp för fler civila aktörer, som det heter. Det innebär egentligen att minskningen inte bara är hälften utan betydligt mer än så. Det får konsekvenser, allvarliga sådana, för svenska enskilda organisationer inom det här området. Det är väldigt olyckligt. 138 () replik: Finanskrisen får konsekvenser för många av oss, i synnerhet de allra fattigaste. Det som beskriver här är den information som är i . Vi har ändå värnat de civila frivilligorganisationerna i utvecklingsländer. Jag är mycket väl medveten om problematiken. Jag har en dialog med olika organisationer och kommer att fortsätta den dialogen. Jag har lyssnat in. Visst känner jag en oro, men det är inte detsamma som att vi har tystat rösterna. Jag tror att utifrån det ekonomiska läget som är får man hitta nya vägar att arbeta och ta in pengar. Vi kan fortsätta samtalet med frivilligorganisationerna om hur man ska kunna lösa det. Ett bidrag är inte för alltid satt eller det allra bästa. Det här kan öppna andra möjligheter. Men jag är fullständigt medveten om vad en neddragning gör. Det är ett beslut som har kommit från regeringen. Det är fyra olika partier som har kommit fram till det. Hur diskussionerna har gått inom de fyra partierna håller vi för oss själva. 139 () replik: Det var ett bra besked ändå. Jag ska vidarebefordra att de får försöka hitta nya vägar att finna pengar. Det är ett viktigt meddelande från , tycker jag. Och det är tydligt i protokollet. går vi vidare. För det verkar inte vara sådan kris med pengar. Man lyckas ändå gräva fram 100 miljoner till för som varit under stor kritik. säger att det inte är tydligt att deras verksamhet leder till utveckling. Jag har rapporten från här. Jag kan ge dig en kopia efteråt. Alliansen har kraftfullt fört fram att det ska vara resultat, effektivitet, ordning och reda. När det handlar om enskilda organisationer var man snabbt ute och kritiserade. När det gäller enskilda organisationer ska de ta sin del av den ekonomiska krisen. Det är annat för . Biståndsministern sade inte ett knyst om kritiken mot utan att man snart ska lyssna in. Det är dags att dra i handbromsen och bromsa utbetalningarna. Det tycker jag och socialdemokratin, och det tycker vi i den rödgröna utmanarkoalitionen här att vi borde göra. Det borde väl vara konsekvent med det som man har drivit från regeringens sida. Jag förstår inte heller varför man inte vill ha ordning och reda vad det gäller hur mycket som faktiskt går till fattigdomsbekämpning. Alltmer från regeringens sida går till andra saker än just fattigdomsbekämpning. Det finns ingen konsekvens över huvud taget. Det är väldigt oroväckande. 140 () replik: har också under Socialdemokraternas tid varit väl omhuldat med olika anslag. Det är riskkapital. Visserligen finns det kritik. Jag behöver ingen kopia, för jag har inhämtat allt material. Tyvärr har jag inte på den här korta tiden hunnit läsa in mig. Men jag har allt material om . Jag har en bibba med material. Det som har kommit fram i debatten har inte varit helt öppet. Jag tycker att det är bra skrivningar i betänkandet när det gäller . Utskottet har varit klart med att man ska komma tillbaks till utskottet och tala om vad man gör. Det ställs också krav på regeringen. Jag tror inte att varken eller jag är i stånd att här och säga att vi bekämpar fattigdomen om vi drar undan de 100 miljonerna till . Jag tror att revisionsrapporten har varit nyttig både för och för regeringen. Jag tror också att det arbete som håller på med, allt det som man gör nu i södra , är fattigdomsbekämpning. Jag tycker att vi ska se tiden an. Jag är inte beredd att säga nej till de 100 miljonerna. 141 (): Jag har under av personligt intresse lyssnat till en delvis mycket intressant debatt. Jag hade inte tänkt gå upp i talarstolen förrän jag hörde en fråga som ställde till min kollega om eventuella vilja att ställa sig bakom enprocentsmålet. Det är något som har nämnts . Det var en fråga som jag inte uppfattade annat än ganska försåtlig. Den var kanske menad att misstänkliggöra både , biståndsministern och samarbetet inom alliansen i de här frågorna. Jag vill då bara klargöra vad som råder inom . Det finns ett massivt stöd för enprocentsmålet. Det är helt riktigt att historiskt sett har inte stödet varit massivt. Det kanske inte ens har funnits ett stöd för enprocentsmålet inom . Det berodde delvis på att man tvivlade på att biståndsarbetet ledde fram till det som var meningen, att det var tillräckligt effektivt, att pengarna användes rätt och kom till rätta mottagare. Inte minst tvivlade man på det riktiga i urvalet av mottagarländer som till exempel . Där hyste man en berättigad misstänksamhet. De här tvivlen har undan för undan trängts tillbaka. Det är framför allt, vill jag påpeka, biståndsministerns personliga förtjänst. Genom sin passion för de här frågorna och åtgärderna för att koncentrera och effektivisera biståndet har partiet i stort och moderata ledamöter i synnerhet kommit att dela biståndsministerns positiva inställning till utvecklingssamarbetet. Det handlar om ödmjukhet parad med en skarp vilja att komma till rätta med de problem som trots allt fortfarande förekommer. Det är problem som ingalunda är nya. De är universella. En av de absolut största frågorna i det här sammanhanget har varit arbetet mot korruption. Vi har i närtid hört om korruptionsskandaler i , i . finns det dessutom en nyutkommen bok om situationen som den var i . Enligt min mening är arbetet för demokratin nästan en omöjlighet om vi inte på något sätt kommer till rätta med korruptionen. Jag har erfarenhet av det här. Jag har bott och verkat som privat företagare i , och jag måste tyvärr tillstå att jag var tvungen att göra affärer med , inte då han var president, utan då han var regeringens inköpschef. Han var inte glad i mig, för jag ville liksom inte spela det spel han ville spela. Jag har alltså sett på nära håll hur fullständigt disaströst det är med korruption, både det som jag gärna vill kalla för corruption of need, det vill säga den korruption som vanliga lägre tjänstemän, alltså poliser och andra, gör för att över huvud taget överleva eftersom deras löner inte betalas ut, men även den som jag gärna vill kalla corruption of greed som handlar om större pengar, större människor med större inflytande som naturligtvis ödelägger ett helt lands framtid. 142 () replik: Det var ett väldigt intressant inlägg som kom här alldeles i slutet av dagen. Det var nästan lite förvånande, får jag säga, för det är faktiskt så att vad biståndsministern har gjort är att vid ett flertal tillfällen tillsammans med partisekreteraren, i debattinlägg i vill jag minnas att det var, och i olika linjetal säga att det är dags att gå bort från enprocentsmålet. får nog föra ett samtal med kring vad som egentligen gäller i partiet. Det är precis detta vi återkommande har hört: Det är dags att lämna enprocentsmålet. Vid förra valet gick till val på att sänka biståndet . Jag har kvar partimaterialet. Om kan upplysa kammaren om att det finns ett nytt partistämmobeslut från där man ställer sig bakom enprocentsmålet tror jag att det är en ganska stor nyhet för ganska många. Jag är förvånad över att inte biståndsministern själv har velat släppa den nyheten till utrikesutskottet, här i kammaren eller i någon av de andra debatterna vi har haft. Det är tvärtom. Biståndsminister har i stället i sina tal sagt att enprocentsmålet är en förbannelse. Det är det rakt motsatta mot vad säger här . Det skulle därför vara intressant att få ett klarläggande av vilka nya beslut som har fattats inom som inte partisekreteraren eller biståndsministern är informerade om på det här området. Detta är verkligen nyheter, om har kommit på något nytt här som de inte känner till. 143 () replik: När det gäller enprocentsmålet är frågan naturligtvis hur det ska definieras. Som jag har förstått oppositionen tycker man till exempel inte att skuldavskrivningar eller arbetet som kostar pengar i flyktingmottagning och så vidare ska vara med. Om man anser att enprocentsmålet bara kan uppfyllas genom att dessa saker inte finns med i enprocentsmålet, då har vi nog olika uppfattningar. Det är riktigt. Intresset och passionen som biståndsministern visar för de här frågorna har smittat av sig inom partiet. Enprocentsmålet har jag aldrig sett som ett självändamål, utan frågan är om vi kan hitta adekvata användningsområden. Finns det verkligen projekt? Kan man på ett effektivt sätt spendera dessa pengar på saker som bär mot det mål som vi alla har? Vad jag ville säga med mitt inlägg var att när det gäller det eventuella motstånd mot bistånd, som sådant nästan faktiskt, som vissa ledamöter hade har det skett en rejäl omsvängning. Det som händer inom i den här frågan i det interna arbetet ville jag gärna dela med mig av. Det är en oerhörd skillnad i inställning till hur vi ska behandla vår omvärld och utvecklingsländerna. Det samarbetet har omprövats hos, tror jag, nästan alla ledamöter, och jag tyckte att det var en viktig sak att förmedla. Hur enprocentsmålet definieras i grunden och om det i detalj stämmer överens med vad biståndsministern har sagt vill jag inte uttala mig om här. Men att det är en annan inställning är fullständigt klart. 144 () replik: Hade det funnits ett pris att dela ut för dagens omsvängning hade nog fått det priset . Det var en väldig svängning från det första till det andra inlägget, måste jag säga. Oavsett om man väljer den mer kritiska hållningen som har till enprocentsmålet, där betydligt färre grejor ska räknas in, eller om man tar det internationellt vedertagna regelverket, nämligen inom , har inte biståndsminister sagt att står bakom detta tvärtom. Det gäller även er partisekreterare. Vilken tolkning det än månde vara är detta första gången moderater, i den här kammaren i alla fall, säger att står bakom enprocentsmålet. Det var nämligen precis vad gjorde i sitt första inlägg. Jag tror att det är dags för att få lite hemläxa och gå tillbaka i stället, för än så länge har han inte tagit chansen att redovisa när har fattat beslut om att ställa sig bakom enprocentmålet enligt de internationella regelverken inklusive skuldavskrivningar och flyktingmottagande och allt som finns i . Jag vore tacksam om i sitt andra inlägg här tar tillfället i akt att redovisa var det beslutet är fattat så att vi kan räkna in bland de partier som står bakom enprocentsmålet. 145 () replik: Dagens förslag och proposition visar ju att anslaget till biståndet når . Så har jag i alla fall uppfattat det, och ingen annan har sagt någonting annat i dagens debatt.