prot · GW0955 · 2009-01-13 00:00:00 — Det är personer som ni förut hindrade från att arbeta. De vågade inte pröva, och de fick inte pröva. Arbetslinjen är alltså viktig för varje människa eftersom man genom arbetet känner tillhörighet och en gemenskap. ger det pengar till statskassan så att vi kan få en ökad tillväxt och så att pensionerna också kan öka. Så enkelt är det. började ifrågasätta sambandet mellan arbete och pensioner. Jag blev lite rädd här. Jag skulle vilja att ber om lite stödundervisning eftersom hon ändå sitter som er representant i pensionsgruppen. Jag tror nämligen inte att det är Socialdemokraternas mening att gå ifrån pensionsuppgörelsen. Jag kan visserligen konstatera att partiledare i budgetdebatten sade: Bluffen är att påstå att vi inte vill avskaffa premiepensionen. Det vill vi. Vi vill bygga om hela pensionssystemet. Jag har en fråga till . Ni ska ju samregera. Är detta en inledande diskussion till att bryta hela pensionsuppgörelsen? 42 (): Jag ska göra några klargöranden i mitt sista inlägg. Det socialdemokratiska partiet står bakom pensionsuppgörelsen. Det socialdemokratiska partiet vill att lön och uppskjuten lön, alltså pension, ska beskattas lika vid lika inkomst. Däremot måste vi, precis som alla andra ansvarstagande politiker, förhålla oss till verkligheten. Och verkligheten är den att vi har en majoritet i den här kammaren och en högerregering som har sänkt skatten. Sänkt skatt betyder alltid mer pengar till de rika. Man har sänkt skatten med ohemula summor, vilket betyder att arbetet med att ta bort klyftan, den orättvisa klyftan i fråga om skatt mellan pensionärer och löntagare, är ett väldigt omfattande arbete. Det ska inte råda något tvivel om att det socialdemokratiska partiets tydliga ställningstagande är att det ska vara lika skatt för arbetare och pensionärer. Jag vill också för tydlighetens skull säga att det finns en koppling mellan arbete och pension. Vad det här landet behöver är en ny regering. Det här landets pensionärer behöver en regering som prioriterar en rättvisare skattepolitik och arbete åt alla. Regeringens politik har uppenbart misslyckats. har ni försökt med era experiment, som ni kallar arbetslinjen. ser vi misslyckandet. När finanskrisen väller in klarar ni inte av att hålla emot, utan fortsätter den orättvisa politiken när ni ser att arbetslösheten stiger. Det här landet och dess pensionärer förtjänar bättre. 43 Statsrådet (): Jag tar tacksamt emot klarläggandet från om att ni står bakom pensionsuppgörelsen. Det betyder att fortfarande inte har någon talan. Det tycker jag var ett klargörande. Sedan får ni reda upp det inom den rödgröna alliansen som ni vill, men det var skönt att höra att ni kommer att enas om den frågan i alla fall. Ni vill att alla ska betala lika skatt på lika inkomster. Det låter väldigt fint, , men jag kan fortfarande inte förstå hur Socialdemokraterna kan vilja ge ytterligare sänkt skatt till de rika pensionärerna men inte favorisera dem som har låga inkomster. Det är det som är skillnaden mellan er och oss. Vi höjer det särskilda bostadstillägget för de pensionärer som inte ens betalar skatt. Vi ser till att det blir mer pengar till äldreförsörjningsstödet. Vi ger mer pengar till dem som har låga pensioner. Det är det som är skillnaden. Ni ska ge också till de allra rikaste pensionärsmiljonärerna. Om landets pensionärer lyssnar på detta vill jag säga till dem att jag inte kan förstå vad det är som är rättvist i detta. Vi har i stället gynnat dem som har låga pensioner. Sedan satsar vi pengar på kvaliteten inom äldreomsorgen och mycket annat som de här pensionärerna kan behöva, tillgång till särskilda boenden och så vidare. Arbetet är än viktigare , när vi ser hur finanskrisen har vällt in och lågkonjunkturen är här. Precis som säger är det ett internationellt skeende. Vi kan också konstatera hur pensionssystemet förut, , innan ni förlorade valet , förlorade gigantiska summor. AP-fonderna fick gå in och rädda pensionssystemet, för folk var inte i arbete. Det var arbetslöshet i landet. AP-fonderna fick rädda pensionssystemet från att delvis gå under. Vi vill inte att det ska ske en gång till. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2008/09:190 om penningpolitiken och politiskt anställdas bloggar 44 Statsrådet (): har frågat mig om jag som statsråd har ett ansvar enligt någon policy eller enligt andra riktlinjer för hur politiskt anställda i får använda sig av konfidentiell information som de fått i tjänsten. Vidare har frågat mig om jag, i det fall det aktuella agerandet inte strider mot eventuella riktlinjer, avser att ta initiativ till att ändra riktlinjerna. Slutligen har ställt frågan vilket ansvar jag tar för att sakkunniga på departementet uttalar sig om penningpolitik. Alla som arbetar i ska, enligt etiska riktlinjer, känna till vad offentlighetsprincipen innebär i förhållande till det arbete som utförs, till exempel med avseende på allmänna handlingars offentlighet (2 kap. tryckfrihetsförordningen), yttrandefrihet (2 kap. regeringsformen) och meddelarfrihet för tjänstemän med flera (1 kap. tryckfrihetsförordningen). Det är vidare, enligt riktlinjerna, viktigt för de anställda att känna till vad som gäller beträffande sekretess för de uppgifter som hanteras. I angivna riktlinjer beskrivs också vad som gäller om förbud mot insiderhandel och om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument. Jag har, som statsråd, ett arbetsledande medansvar för att se till att de anställda hos departementet tillgodogör sig denna information. är en myndighet under . Enligt regeringsformen har ansvaret för penningpolitiken, och ingen myndighet får bestämma hur ska besluta i frågor som rör penningpolitik. Dessa regler i regeringsformen kompletteras av ett så kallat instruktionsförbud i riksbankslagen enligt vilket ledamöter av direktionen inte får söka eller ta emot instruktioner när de fullgör penningpolitiska uppgifter. Beslut om förändringar av reporäntan bereds, mot denna bakgrund, inte med regeringen eller . En annan sak är att , enligt 6 kap. 3 § riksbankslagen, inför alla viktiga penningpolitiska beslut, ska informera det statsråd som regeringen utser. Sådan information omfattas av sekretess hos regeringen, om det kan antas att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas om uppgifterna röjs. har inte fått tillgång till information rörande sänkning av reporäntan i tjänsten. Att , som är doktor i nationalekonomi och politiskt aktiv i , uttalar sig i frågor som rör den ekonomiska politiken i allmänhet och specifikt om penningpolitik är i sig inte förvånande och strider inte mot gällande regler på området eller riktlinjer i . Det finns inget skäl för mig att ha synpunkter på mina medarbetares tankar eller åsikter om penningpolitiken. ska vara oberoende vid utövande av penningpolitiken, men det innebär inte att den som samhällsinstitution är fredad från debatt. Politiskt åsiktsutbyte och medlemskap i ett politiskt parti utgör grundlagsskyddade rättigheter enligt regeringsformen. Jag kommer, av bland annat detta skäl, inte att ta initiativ till att införa eller ändra några riktlinjer i detta avseende. 45 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Det politiska bloggandet är en del av den allmänna debatten och är i grunden att betrakta som en positiv företeelse. Det är ett uttryck för politisk aktivitet och samhällsintresse. Bloggandet gör att fler kommer fram i debatten och att ett stort utbud av åsikter erbjuds på nätet. Självklart gäller yttrandefrihet och möjlighet för varje bloggare och skribent att uttrycka precis vilka tankar som helst. Orsaken till min interpellation är förhållandet att en politiskt tillsatt regeringstjänsteman med stor exakthet uttalade sig om vad som skulle hända på ett kommande möte i . Det handlar inte om tjänstemannens egna åsikter, eventuella resonemang eller spekulationer. I stället var det fråga om ett klart, tydligt och enkelt konstaterande som lyder: Orsaken till att sänker räntan är förstås att man vill samordna sänkningen med ECB och , som också sänker räntan . har man från de flesta partier, framför allt från dem till höger på den politiska skalan, markerat vikten av en självständig och fristående riksbank. Detta markerar också ministern i sitt svar. Men när enskilda politiskt tillsatta tjänstemän med sådan exakthet talar om vad kommer att besluta, i det här fallet , blir intrycket något annat. Det är mycket möjligt att den aktuelle politiskt tillsatte regeringstjänstemannen är en undanskymd figur i politikens marginal, vid vars bloggfunderingar det inte finns anledning att fästa någon vikt. Men oavsett det är det så att när en regeringstjänsteman i position nära ministern och regeringen uttalar sig ger den formella positionen en plattform som åtminstone ger ett intryck av betydelse. Särskilt intressant blir det hela när den aktuelle tjänstemannen talar om vilka beslut kommer att fatta. Min fråga till ministern är: Är det rimligt att enskilda politiskt tillsatta tjänstemän i genom konstateranden talar om vilka beslut kommer att fatta, i det är fallet ? 46 Statsrådet (): , som är doktor i nationalekonomi, har inte yppat någon konfidentiell information utan har använt sig av sin yttrandefrihet. Jag tycker inte alls att det är märkligt att en person kan ha bestämda uppfattningar utan att ha tillgång till information. Jag har som statsråd ett arbetsledande medansvar att se till att anställda på departementet har god information om vad som gäller, och så är också fallet. Jag har därför ingen anledning att ändra några riktlinjer eller policy. De har fungerat väl också i detta fall. 47 (): Den här debatten handlar för mig inte så mycket om regelverken. Det handlar mer om omdöme och vad som är rimligt. Grundfrågan är: Är det rimligt att politiskt tillsatta tjänstemän i innan beslut konstaterar vad kommer att besluta? Jag upplever inte att statsrådet vill gå in i den frågeställningen som egentligen handlar om omdöme. Vad är gott och vad är dåligt omdöme? För att ge trovärdighet åt roll som självständig suverän myndighet krävs ett förhållningssätt från regeringen och dess tjänstemän. Skulle det exempelvis vara rimligt att statsrådet själv använde sig av samma formulering som tjänstemannen använde innan fattar ett beslut där han säger att orsaken till att fattar beslutet är följande? Stärker den enskilde regeringstjänstemannens tvärsäkra konstateranden om i det här fallet ännu inte fattade beslut intrycket av självständiga roll? Så är det naturligtvis inte. Om det är så att den nu aktuella tjänstemannen är av så ovidkommande natur på departementet och har en så marginaliserad roll att det inte är något att bry sig om tycker jag att ministern med enkelhet kan konstatera att så är fallet, och då kan vi lämna den här frågan. Men om tjänstemannen i fråga ändå är att betrakta som den regeringstjänsteman nära ministern och regeringen som han ändå i formell mening är blir situationen lite komplicerad. Ministern bör nog svara lite rakare och lite tydligare på frågan. Är det rimligt att enskilda politiskt tillsatta regeringstjänstemän i i konstateranden talar om vilka beslut som kommer att fatta? Det gäller oavsett hur informationsvägarna är internt på , som jag över huvud taget inte kan analysera hur de ser ut. 48 Statsrådet (): Jag vill bara klargöra för att det finns etiska riktlinjer som gäller för alla som arbetar på . De riktlinjerna omfattar bland annat offentlighet och sekretess. Det finns också riktlinjer rörande förbud mot insiderhandel och skyldighet att anmäla innehav av finansiella instrument. Den informationen har också lämnats och lämnas till alla som är anställda, och det har inte på något vis missbrukats. Enligt artikel 19 i FN:s deklaration om mänskliga rättigheter gäller och jag hoppas och tror att känner till den deklarationen att var och en har rätt till åsiktsfrihet och yttrandefrihet. Denna rätt innefattar frihet att utan ingripande hysa åsikter samt söka, sprida och ta emot idéer med hjälp av alla uttrycksmedel och oberoende av gränser. Så står det i artikel 19 i FN:s deklaration. Mot bakgrunden att har följt de etiska riktlinjer som gäller anser jag att jag inte har någon som helst anledning att vare sig fördöma eller förändra min uppfattning. 49 (): Jag har inte med ett enda ord eller en enda mening sagt att yttrandefriheten inte ska gälla. Vad jag diskuterar är mer en omdömesfråga. Den frågan om omdöme vill inte ministern svara på. Det handlar om huruvida det är rimligt att enskilda politiskt tillsatta regeringstjänstemän i konstateranden talar om vilka beslut kommer att fatta, och i det här fallet var formuleringen att det skulle ske . Det är vad det handlar om. Är det gott eller är det dåligt omdöme? Skulle ministern, om det nu är så fullständigt okontroversiellt, själv kunna göra ett liknande uttalande? Ministern skulle då kunna gå ut och säga: Orsaken till att gör detta är följande. Skulle det vara gott omdöme av ministern? Är det så att den här personen är så ovidkommande att det inte är något att bry sig om? Om personen i fråga har statusen av regeringstjänsteman tycker jag faktiskt att ministern bör fundera igenom ett bättre svar än vad jag har fått. Jag har inte ifrågasatt yttrandefrihet eller att människor får skriva vad de vill i tidningar, bloggar eller insändare. Det jag däremot vill peka på är att man från bland annat ditt parti har hävdat egen suveränitet. Man får inte politiskt lägga sig i, och du markerar det i svaret. Tjänstemannen i fråga skriver inte som någon personlig åsikt eller någonting sådant. Han bara konstaterar att sänker räntan och att orsaken till beslutet är följande. Det är vad som gör det hela lite mer intressant och situationen lite annorlunda än vad det normalt brukar vara. Om man uttalar sig som regeringstjänsteman eller regeringsledamot ger det en annan status och en annan tyngd än om man bara tycker till i största allmänhet. 50 Statsrådet (): I ett pressmeddelande meddelade att man beslutat sänka reporäntan. Såvitt jag kan se spekulerades det långt i medierna om att kommer att sänka reporäntan. Detta var ingen som helst ny eller unik information. Det var en information, ett samtal, en diskussion och ett antagande som fanns i de flesta medier vid det laget. Vad säger i uttalandet i stort om den ekonomiska politiken och det han skriver i sin blogg kan jag inte se som annat än ett uttryck för vad som sades i den allmänna debatten vid det tillfället. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till . 10 § Svar på interpellation 2008/09:217 om sjuklönen och små företag 51 Statsrådet (): har frågat näringsministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att begränsa mindre företags sjuklönekostnader. Arbetsfördelningen inom är så fördelad att det är jag som ska svara på interpellation. har en särskild utredare sett över trygghetssystemen för företagare. Utredningen har haft i uppdrag att se över företagarnas försäkringsvillkor i trygghetssystemen och lämna förslag till tydligare och bättre regler. Utredningen har också haft i uppdrag att kartlägga hur mycket företagen betalar in till trygghetssystemen i förhållande till hur mycket som betalas ut. Regeringen har särskilt angett att det ska finnas en tydlig koppling mellan den avgift som betalas in och den ersättning som erhålls från sjukförsäkringen. Utredningen har i sitt betänkande lämnat en rad förslag som syftar till att förbättra villkoren för företagare. Betänkandet (SOU 2008:89) lämnades och är nu ute på remiss till och med . Beroende bland annat på de synpunkter som kommer in i samband med denna remissbehandling kommer regeringen att slutligen ta ställning till förslagen som finns med i betänkandet. 52 (): Jag tackar för svaret. Jag hade ställt frågan till näringsministern, men jag debatterar lika gärna med . Jag tror att jag och näringsministern har diskuterat de här frågorna tidigare. De är ju nära relaterade just till småföretagarfrågorna. Jag tycker att det är viktigt att ta upp frågan om sjuklönen i mindre företag av flera olika skäl. Det handlar om att när någon eller några är sjuka i ett mindre företag är det inte bara kostnaderna som ökar, utan det blir också ett avbräck i verksamheten. Det innebär i sin tur att intäkterna minskar i det företag som det gäller. För ett mindre företag med kanske fyra anställda där två är sjuka innebär det faktiskt att av verksamheten kan stå still. Det är ganska allvarligt. Det påverkar inte bara företagets ekonomi utan också viljan att anställa. Man är rädd för att få de effekterna. Det finns också en annan aspekt på det här, nämligen eventuella utestängningseffekter. Det finns människor som har en återkommande sjukdomsbild och så vidare som därmed också känner sig diskvalificerade på arbetsmarknaden. Vi ska också veta att det finns nya sjukförsäkringsregler nu som gör att människor ska prövas på ett annat sätt än tidigare gentemot arbetsmarknaden. Den gruppen kanske också kommer att få det ganska tufft mot bakgrund av det här. I svaret från socialförsäkringsministern hänvisas till utredningen och företagarnas försäkringsvillkor. Jag vill först säga att den utredningen tittar i allra första hand på just företagarnas försäkringsvillkor. Det jag pratar om nu är den sjuklön som företagare får betala för sina anställda. Det är en väsentlig skillnad. Men jag har tittat i utredningen. Den är på över 300 sidor. På fyra sidor tar man upp frågan om sjuklöneproblematiken och föreslår ett visst modifierat högkostnadsskydd. De små företagen som kollektiv har egentligen en lägre sjukfrånvaro om man jämför med den genomsnittliga sjukfrånvaron. Det handlar alltså inte om kollektivet småföretag, utan det är de enskilda företagen där folk är sjuka som drabbas värst. I utredningen föreslår man att de företag där sjuktalen ligger högre än genomsnittet ska kunna få ett slags tak eller ett högkostnadsskydd. Jag vet att detta inte är något färdigt förslag ännu från regeringen, utan det är bara ett utredningsförslag. Men jag kan upprepa min fråga från interpellationen: Hur ser regeringen och socialförsäkringsministern på möjligheten att begränsa sjuklönekostnaderna för mindre företag? 53 Statsrådet (): och jag är helt överens i flera av de saker som tas upp i interpellationen. Det gäller inte minst utestängningseffekten för de som ska anställas eller förhoppningsvis bli anställda. Det kan hända att om de har en sjukdom eller en kronisk sjukdom, om de har varit sjuka eller till och med har haft en sjukersättning drar sig företagare för att anställa dem, särskilt om det handlar om mindre företag. De kanske inte har råd att våga riskera att personen blir sjuk igen. Då har vi sjuklönen och inte minst medfinansieringen. Det var därför regeringen tog bort just medfinansieringen för att företagen ska vilja anställa någon person men inte stå med kostnaderna hur länge som helst också efter de . När vi gjorde den förändringen fick vi ett pressmeddelande från Kommuner och Landsting där de gick ut och stödde regeringens beslut att ta bort medfinansieringen. De sade att medfinansieringen för Kommuner och Landsting, som har just de här arbetsplatserna med hög sjukfrånvaro i offentlig sektor och där det handlar om kvinnor, har inneburit ett A- och ett B-lag. Så skrev den dåvarande s-ledningen i Kommuner och Landsting. Det var bevis nog på att vi gjorde rätt när vi tog bort medfinansieringen. Det handlar om viljan att anställa. Vi har redan föreslagit nyfriskjobb, nystartsjobb och en sänkning av de sociala avgifterna för ungdomar just för att göra gången vidare och ta in fler människor också de som har varit sjuka. Vi tar till exempel bort sjuklönen. Jag vet inte riktigt hur ni röstade här i kammaren när det gäller den; det kanske kan göra klart för mig. På regeringens förslag tog vi bort sjuklönen för förtidspensionerade eller för dem som har sjukersättning och kommer tillbaka till arbete igen. Det gjorde vi just för att arbetsgivare ska vilja anställa också de personer som har haft sjukersättning. Vi har alltså redan tagit bort sjuklönen för de personerna. För övrigt har vi nyfriskjobb, nystartsjobb och många andra åtgärder för att göra grinden vidare och välkomna fler in som kanske annars har haft det svårare när grindhålet har varit trångt. Det handlar om kostnader för den enskilde och för företaget. Men det handlar också om att ge möjligheter för personer som är sjuka eller har en kronisk sjukdom att komma in i arbetslivet till en företagare. De får möjlighet att få en högre lön och kanske till och med lämna både en långtidssjukskrivning och en förtidspension. Detta ger möjligheter att göra det billigare för företag och dessutom att få dem att våga vilja anställa. Det gynnar såväl företagen som den enskilde individen. Regeringen har redan föreslagit en mängd åtgärder för att uppnå detta. 54 (): Egentligen tangerar vi ett väldigt brett område nu hur vi ska få in fler människor på arbetsmarknaden och få färre som står utanför. Och hur ska vi förhindra utestängningseffekter? Det är en stor och viktig diskussion, och det är en del i det som vi diskuterar. När det gäller frågan om medfinansiering ställde vi oss bakom regeringens förslag om att ta bort den likaväl som vi ställde oss bakom förslaget om att minska sjuklöneperioden , som den är . Jag och mitt parti tycker egentligen att mindre företag helt och hållet borde slippa betala sjuklönekostnader just därför att de i så hög grad påverkar företagens ekonomi och vilja att anställa. Det är ganska intressant att se jag har läst de tre fyra sidor i utredningen som tog upp det området att man instämmer i detta. Utredaren konstaterar att så är det. Det här är ett stort problem. Jag skulle vilja peka på att man ser effekten av att ha samma regelsystem för alla företag oavsett om de är stora eller små. Ofta har man inte samma problem. Det lilla företaget har helt andra problem och befinner sig i en helt annan tillvaro än vad det stora företaget gör. Syftet med den här interpellationen var också att se de skillnaderna. Hela den här utredningen och trygghetssystemen kräver kanske en egen diskussion, men detta har väl inte mottagits så väl av till exempel organisationen , som säger att det bidde en tummetott eller något sådant. Det skrev man i ett pressmeddelande. Jag tror att det finns oerhört mycket mer att göra på det här området. Om vi ska snäva in det vill jag fråga om hon och regeringen är beredda att se över den här frågan en gång till när det gäller de små företagen och deras sjuklönekostnader. 55 Statsrådet (): Vi har redan gjort det. Vi har redan tagit bort sjuklönekostnaden för alla de 435 000 personer som vill försöka sig på någon form av arbete och som har sjukersättning. Det tycker jag är en väldigt stor reform. Den berör 435 000 personer. Reformen trädde i kraft . Då gav vi möjlighet för dem med sjukersättning att arbeta med fribelopp, studera med sjukersättning och så vidare. Det är en reform som lovar dem att vi inte ska ompröva deras rätt till sjukersättning fram till dess att de får ålderspension. , efter reformens genomförande, är det 2 000 personer med sjukersättning som har anmält till att de vill börja jobba. Om de får någon form av anställning eller kan jobba lite extra hos sin nuvarande arbetsgivare innebär det att den arbetsgivaren inte behöver betala sjuklön. Jag tycker att jag går till mötes när jag säger att vi på de här två åren har tagit bort medfinansieringen och tagit bort sjuklönen för 435 000 personer. har vi infört nystartsjobb och nyfriskjobb med sänkta arbetsgivaravgifter. Vi har sänkt de sociala avgifterna för ungdomar och så vidare. Det låter som om vi är ganska överens egentligen. Vi vill att det ska bli billigare för företag att anställa. Företagare ska våga anställa och därmed göra det möjligt för personer att få en anställning, och det gäller också dem som har varit sjuka eller arbetslösa och borta . Sedan nämnde att de som har varit sjukskrivna nu ska prövas mot arbetsmarknaden.