prot · GX0952 · 2009-12-17 00:00:00 — Inte en krona har den borgerliga regeringen sagt att man är beredd att satsa extra trots att man vet att krisen slår hårdare på kommunsektorn då än eftersom kommunernas ekonomi släpar efter på grund av skatteavräkningar. säkerställer kommunernas ökande kostnader för krisens effekter 2011 och 2012. Vi ökar anslagen kraftigt, för vi prioriterar det före sänkta skatter. För oss är det viktigt att försöka bygga världens bästa välfärd. För det kommer de som har jobb att behöva betala lite mer skatt än de gör . I gengäld får de bättre välfärd och ökad trygghet. Låginkomsttagarna får dessutom mer pengar i plånboken. Det finns vägval att göra i politiken. För oss är det valet enkelt. Vi vill bygga världens bästa välfärd utan vinstintressen. Låt oss göra det. 88 (): kommer jag att delta i kommuns fullmäktigesammanträde. Det är viktigt att vi riksdagsledamöter inte glömmer bort den verklighet som finns utanför dessa dörrar och att vi ser hur det vi kallar välfärd skapas i kommunerna med vård, skola och omsorg och värnar om dessa möjligheter. Det är viktigt att i en kris som denna stötta den grundläggande välfärdsverksamhet som finns i kommunerna. Det är viktigt att vara medveten om att det tar innan inkomsterna når kommunerna. De når först staten när det börjar rulla i gång, som tidigare var inne på. Det lät nästan som om jobben skulle komma. hörde vi samma sak. Då sade alliansen: De kommer inte. Jag kan upplysa att vi vet att de inte kom så snabbt som man trodde då, och de kommer inte att komma så snabbt nu heller. Det är lika bra att planera efter det. Så ser det ut i kommunerna . Det är många som saknar möjlighet att planera långsiktigt eftersom regeringen på ett cyniskt sätt enbart satsar extra . hade vi en liknande debatt. Då refererade jag till där man inte ens gjorde av med regeringens extra pengar, trots en borgerlig majoritet, och lade varsel på förskolan eftersom man bara fick tillskott och inte . Man var nämligen ansvarsfull. Så ser det ut i också, fast vi gör av med pengarna. De går åt till att finansiera socialbidragen för de flyktingar som inte kommer i jobb ett åtagande som staten borde ta ansvar för på ett helt annat sätt. Det cyniska när det gäller regeringen och kommunsektorn är att man satsar på valfläsk i stället för långsiktighet. Det menar vi i är oansvarigt. Dessutom är det inte kostnadseffektivt. Utgår man från regeringens egna siffror kostar ett jobb genom satsningar på kommunen betydligt mindre än de jobb som man påstår skapas genom jobbskatteavdraget. Enligt regeringens egna beräkningar kostar ett jobb genom jobbskatteavdraget på kort sikt 1 miljard, på lång sikt 3,3 miljarder. Genom kommunen kostar ett jobb bara 700 000. Vart är det ekonomiska synsättet egentligen på väg när man tänker så och ändå påstår sig tänka ekonomiskt? Det är märkligt enligt mitt sätt att se och ett sätt att slänga ut pengar genom fönstret. Det handlar om hur vi kan se till att ge kommunerna möjlighet att skapa och bevara den välfärd vi vill ha. I budgetförslag har vi flera förslag om just extra stöd till kommunerna. Det handlar om utveckling av kvaliteten i skolorna, bidrag till kollektivtrafik och spårvägar samt kommunersättning vid flyktingmottagande och så vidare. Med det vill vi peka på hur viktigt det är att satsa långsiktigt. Vad det här landet behöver är ett långsiktigt satsande på välfärdens grundfundament som ligger ute hos kommunerna. Som gammal kommunpolitiker måste jag upprepa att det är märkligt att man bara satsar . Att det året dessutom råkar vara ett valår är misstänkt likt en valrörelse. Man glömmer bort att 2011 och 2012 finns. Vi har ett särskilt yttrande när det gäller detta som jag vill uppmärksamma. För övrigt önskar jag alla ledamöter och anställda en god jul och ett gott nytt år. 89 (): I det här betänkandet tillstyrker utskottet alliansens förslag om historiskt höga tillskott till kommunerna för att värna de viktiga välfärdstjänsterna. Det är för att värna både kvalitet och anställningar. Trots den ekonomiska krisen är detta möjligt tack vare en regeringspolitik som värnar de offentliga finanserna. Vårt land har mer stabila statsfinanser än de flesta EU-länder trots att vi hör till dem som har drabbats värst på grund av att vi är ett litet exportberoende land. I många andra länder är den stora oron de stora underskotten. På många håll tvingas man nu till stora nedskärningar. tillförs kommunerna hela . Det är mer än något enskilt år . har alliansregeringen skjutit till totalt . Det här är historiskt i en annan mening. Det är första gången en regering har prioriterat den kommunala verksamheten under en nedgång. Under Asienkrisen och IT-krisen slog nedgången rakt in i kommunernas ekonomi. Under de kriserna sjönk bnp med mellan , och kommunerna fick underskott med mellan 7 och 8 miljarder. I denna kris som är oändligt mycket allvarligare, med en bnp-nedgång på , har kommunernas ekonomi kunnat hållas stabil. Det finns nu äntligen tecken på spirande förbättringar i det ekonomiska läget. Läget är osäkert men prognoserna för kommunernas ekonomi har kunnat revideras uppåt. Situationen måste följas noga, och det går inte att ta någonting för givet. Inriktningen av regeringens politik och de åtgärder regeringen föreslår har varit att dämpa fallet i sysselsättningen. Tillskotten till kommunerna gör att kommunerna kan behålla personal trots risk för lägre inkomstskatter. Jobbpolitiken är det absolut viktigaste för kommunernas ekonomi. Kommunerna är helt beroende av att fler får arbete och att fler får arbete utanför den kommunala sektorn. Stödinsatserna ska därför vara temporära tills konjunkturen vänder. Regeringen satsar på utökad utbildning, bland annat yrkesvux, inom den kommunala yrkesutbildningen. Stora kullar lämnar nu gymnasieskolan. Situationen behöver överbryggas tills vi ser ljusningar på arbetsmarknaden. Även om regeringspolitiken har betytt att sysselsättningen i stort sett har kunnat hållas uppe och inte sjunkit särskilt mycket har efterfrågan på arbetskraft gått ned. Försiktiga arbetsgivare vill inte anställa. Det innebär att lågkonjunkturen slår just mot de stora kullarna ungdomar och andra grupper som är på väg in eller har ett svagt fäste på arbetsmarknaden. kan emellertid situationen se helt annorlunda ut när antalet pensionerade som lämnar arbetslivet kommer att klart överstiga dem som kommer ut i arbetslivet. Detta är en ny uppgift för kommunerna. De får för det. Det är inte ett ekonomiskt tillskott, utan det handlar om en utökad uppgift. Jag tycker att man måste göra den distinktionen. I många av oppositionsförslagen ser vi utökade utgifter och kostnader för kommunerna och knappast något bidrag. Regeringens jobbskatteavdrag har gett rejäla tillskott för dem som arbetar inom vården till exempel. En sjuksköterska kommer att ha mer än en månadslön netto kvar när det fjärde jobbskatteavdraget införs . Oppositionspartiernas politik skulle innebära att skatten höjs rejält. Med Socialdemokraternas förslag skulle sjuksköterskan kanske få en skatterestitution med för sin fackliga avgift. dras det fjärde och nästan hela det tredje jobbskatteavdraget in. Det betyder en halv månadslön extra skatt . Det är inte bara de ekonomiska villkoren som har blivit bättre i kommunerna utan också arbetsorganisationen, enligt många undersökningar. Det blir fler heltidsanställda och fler som kan välja den arbetstid som passar dem bäst. De som arbetar i kommunerna har blivit friskare. Sjukfrånvaron har gått ned rejält. Det verkligt glädjande är att så många har kunnat rehabiliteras och återgå till arbete och få en höjd livskvalitet. Det betyder naturligtvis också sänkta kostnader för kommunerna. och får kommunerna tillbaka från försäkringsbolaget på grund av den lägre sjukfrånvaron. Det är en enormt stor summa pengar. Det är alltså enbart tilläggssjukförsäkringen. Landstingen och sjukvården spelar en huvudroll i den reformerade sjukförsäkringen med förstärkt rehabiliteringskedja. De är en nyckelfaktor bakom framgången när tiotusentals människor har fått stöd och möjlighet att komma tillbaka i arbetslivet. har en ny överenskommelse gjorts som ytterligare ska förbättra och kvalitetssäkra sjukskrivningsprocessen. Mycket av arbetet i kommunerna är vardagsgnet med utvecklingsarbete och effektiviseringar som pågår . Jag vill ta upp några små glädjeämnen. Det handlar om jämförelser som görs mellan kommuner baserat på ett projekt som sattes i gång av alliansregeringen. Kommuner och Landsting har gjort en jämförelse som visar att sjukvården sammantaget har förbättrat sina resultat. Det visar naturligtvis också att det finns stora skillnader mellan och inom landstingen. Så det finns mycket att göra. Men framför allt finns det en bas för att förbättra sättet att arbeta. Man kan också se på de projekt och de förändringar som har gjorts. Ett exempel är Vårdval i detta landsting. En annan sak som förbättrar verksamheterna och ser till att vi får utvecklade och förbättrade tjänster är naturligtvis regeringens strävan att nå ökad mångfald fler utförare av välfärdstjänsterna. Detta är en avgörande faktor för att förbättra både kvalitet och effektivitet. Men den största kvaliteten består i att vi alla får en allt större möjlighet att välja och finna de lösningar i fråga om våra behov som passar oss bäst. Jag yrkar bifall till förslaget i finansutskottets betänkande. 90 () replik: När propositionen om ensamkommande flyktingbarn antogs sades det att barn skulle få flytta till andra kommuner men maximalt . Detta fungerade 2006. ser läget helt annorlunda ut. Fyra kommuner med i spetsen har tagit emot 600 barn som inte kan flytta till andra kommuner. Det är ett gigantiskt misslyckande för staten. SKL har räknat ut att underfinansieringen till kommunerna är per barn beroende på deras behov. Det slår endast mot dessa fyra kommuner. Det är naturligtvis ohyggligt synd om barnen. Regeringen duckar för dessa fyra kommuners problem. Min fråga är: Vilka åtgärder tänker den moderatledda regeringen vidta för att engagera alla kommuner i flyktingmottagandet, och hur kan den moderatledda regeringen hjälpa dessa fyra kommuner? 91 () replik: I detta avsnitt ingår inte denna post. Men jag vill ändå säga att det i årets budget finns en rejäl peng avsatt för att förbättra situationen för de ensamkommande barnen. Sedan finns det många kommuner som måste engageras i detta arbete. Jag vet att vår migrationsminister och departementet arbetar hårt för att få till stånd överenskommelser med alla de kommuner som mycket riktigt inte tar sitt ansvar i denna fråga. 92 () replik: gav i sitt anförande en ljus bild av hur det ser ut i kommunerna. Jag ser inte denna ljusa bild där förändringar i a-kassan får effekt på socialbidragen och när förändringar i socialförsäkringssystemet kommer att få stora effekter på det ekonomiska stödet, vilket innebär att välfärdsverksamheten i kommunerna kommer att påverkas. En helt annan fråga i betänkandet som vi har resonerat om och där Kommuner och Landsting har uppvaktat oss gäller ett flexibelt balanskrav för att underlätta många kommuners och landstings planering. Det nuvarande systemet låser enligt SKL in de pengar som skulle behövas i verksamheten. Till exempel har skapat ett stort överskott som används i lågkonjunkturen. Detta synsätt strider mot balanskravet. Kommunernas revisorer gör ansvarsprövningar utifrån balanskravet. Det finns ledamöter från som har motionerat i denna fråga. Min fråga är: När kommer regeringen med sin översyn, och blir det en parlamentarisk utredning? Vi fick information om detta för sex, sju eller sedan, och vi har inte uppfattat att det har hänt någonting i fråga om detta. 93 () replik: Som det aviseras i budgeten pågår ett arbete med att utforma uppdraget till den utredning som ska se över den kommunala ekonomin och hur det ska kunna fungera över konjunkturcykeln. Det är det som har aktualiserat denna fråga. Det finns lite olika modeller. När det gäller balanskravet har man nu sett att det är få av de kommuner som faktiskt har ett överskott som har använt det för att täcka upp underskott . Balanskravet är ändå en klok mekanism som ser till att de kommuner som har lite större problem och svagare ekonomi faktiskt arbetar med dem och ser till att det inte skapas stora och ackumulerade underskott. Jag tror att man också måste fundera lite grann på en annan sak. Det har talats om fonder och annat. Det innebär alltid en viss risk när vi säger att vi täcker upp underskotten. Då kanske vi också ökar risken för underskott. Vi har en mycket klok kommunsektor som har klarat denna kris bra. Med de pengar som regeringen har tillskjutit ser vi att vi sammanlagt har en ekonomi i balans. 94 () replik: Den borgerliga regeringen har inte räknat upp de generella statsbidragen till kommunerna med en krona . Däremot har man valt att sänka skatter med . Detta har man gjort som det har försvunnit 35 000 jobb i den offentliga sektorn, varav 16 000 vikariat har försvunnit. De extra tillskott som nu står och skryter om täcker inte ens upp de neddragningar som har genomförts under detta år. Dessutom vet vi att två tredjedelar av det senaste som ni tillsköt i budgeten äts upp av ökade kostnader för socialbidrag. Det är kostnader som ökar på grund av att hälften av de arbetslösa är med i a-kassan för att ni har höjt avgifterna så kraftigt. Kostnaderna har ökat på grund av att ni har försämrat sjukförsäkringen och att människor nu slängs ut därifrån eller tvingas gå på aktivitetsstöd som motsvarar . vet vi att barngruppernas storlek i förskolan har ökat . Vi ser stora behov inom välfärdsområdena. Fritidshemmens grupper är fortfarande dubbelt så stora som när min dotter gick där. Vi vet att lärartätheten är för låg. Den är lägre än den var före förra krisen. Det finns därför enormt mycket att förbättra i välfärden, förbättringar som skulle få stor betydelse för många människors vardag, liv och utveckling. Men väljer i stället att sänka skatter, dessutom mest för dem som redan har mest. Sjuka, arbetslösa, pensionärer och de som är i behov av välfärden får betala. Varför, , är sänkta skatter för dem som redan har mest viktigare än mindre barngrupper i förskolan eller en bättre äldreomsorg med bättre kvalitet? 95 () replik: Det absolut viktigaste för den kommunala ekonomin är att vi skapar mekanismer för att arbetsmarknaden ska komma igen så snabbt som möjligt efter att den kris som vi har sett har klingat ut. Då är jobbskatteavdraget absolut en central del för att vi ska se till att vi får snabba anpassningar. Det är tufft på arbetsmarknaden, och den kommer att förändras. Därför är det denna jobbpolitik som är så viktig. talade om socialbidragen. Precis samma spirande ljusningar som vi har hört om när det gäller arbetslösheten ser vi när det gäller socialbidragen. Jag tror att det vänder . Försörjningsstöd är det rätta ordet för detta, och det är till just för tuffa tider för att man ska kunna ge detta yttersta stöd när människor hamnar i en situation som de inte kan klara av. Det är inte de som har a-kassa som får försörjningsstöd. De kommer till Arbetsförmedlingen för det mesta. I kan man konstatera vilka det är som har fått och haft behov av ökat bistånd. Det är tyvärr de som är invandrade. Den ekonomiska krisen slår hårt mot integrationen. Det tycker jag är utomordentligt sorgligt. Den andra kategorin är de stora ungdomskullarna som har svårt att hitta nya arbeten. De har inte heller någon a-kassa. 96 () replik: Jag ska försöka förtydliga för hur det kan se ut i de kommunala välfärdsverksamheterna under den här krisen. I ska man nu ha barngrupper på 2325 barn i förskolan för dem som är tre till . Det är för att de mindre barnen ska kunna ha mindre barngrupper. Man låter alltså barn mellan tre och stå för krisen i stället för att regeringen tar sitt ansvar och tillskjuter extrapengar. I ligger folk i korridorerna på sjukhuset. Man kan inte ta in vikarier om man säger upp folk i sjukvården. Jag ser hur personalen i min mammas hemtjänst stressar och jobbar på och försöker hinna så gott det går. Den gör ett enormt arbete men får inte den tid som behövs för att utföra det som skulle behöva göras. Runt om kan vi se hur nedskärningar pågår. Här i till exempel sparar man på hemlösa, prostitutionsverksamheten, , ledsagarservice och så vidare. Jag kan fortsätta och beskriva hur det ser ut, . Det här är allvarligt. ökar kostnaderna för socialbidrag och försörjningsstöd på grund av att ni så kraftigt har försämrat a-kassan. Hälften av dem som är arbetslösa har inte längre a-kassa och är därför hänvisade till socialbidrag eller försörjningsstöd i stället för a-kasseersättning. Hur många av dem som är sjuka kommer att behöva söka socialbidrag nu efter era förändringar? Det är er politik som får de här konsekvenserna. Ni har konsekvent prioriterat skattesänkningar i stället för att satsa på välfärden. Det visar vad man anser är viktigt. Ni kunde ha räddat jobben i välfärden i stället för att införa ett jobbskatteavdrag. Ni kunde låta undersköterskorna, lärarna, förskollärarna och barnskötarna behålla sina jobb eller kanske få några fler arbetskamrater det behövs i stället för att sänka skatter för dem som redan har det ganska gott ställt. De rikaste har fått av inkomstförstärkningarna. 97 () replik: Det spirar ett litet grönt skott där ute trots snöovädret. I den senaste prognosen har man höjt prognosen för intäkterna i kommunerna med 9 och 11 miljarder. Jag ser med tillförsikt fram emot att kommunernas verksamhet fortsätter att utvecklas och förbättras. När det gäller barnomsorgen har det jämfört med tillförts rejält med pengar. Det som kostade 2006 får 48 miljarder. Jag vill också kommentera lärartätheten. Den har ökat. Antalet lärare har minskat, men antalet elever har minskat betydligt mer. Lärartätheten har ökat och verksamheten förbättrats. 98 (): Kommuner och landsting har omkring 1,1 miljon anställda. Det är en stor och viktig arbetsgivare vi talar om. Det är också en arbetsgivare som står för mycket av den trygghet vi efterfrågar i vardagen. Därför har alliansregeringen i den svåraste kris vi har haft i mannaminne skjutit till resurser på ett sätt som har gjorts. Det handlar om under den här mandatperioden. Det tillskottet kommer dessutom efter ett antal goda år för kommunerna. Finanskrisen är inte det enda problemet . Det kommer nya problem. Det är dags att föra en dialog kring det offentliga uppdraget . Oavsett styre i landet kommer utmaningar att kräva den debatten. Exempel på frågor som kräver svar är: Hur ska vi klara den ökade andelen äldre i samhället? Hur ska vi klara personalförsörjningen när andelen minskar? Och hur ska vi kunna stimulera allt fler att jobba mer och kanske efter uppnådd pensionsålder? De frågorna kommer att kräva sina svar. En fortsättning på nuvarande förhållanden utan nytänkande kommer att kräva stora skattehöjningar, vilket knappast gagnar välfärden i den globala marknad som vi befinner oss i och som blir alltmer framträdande . SKL har belyst den framtidsvisionen på ett mycket målande och tydligt sätt. Jag är övertygad om att vi alla har målet om en fortsatt och gärna utvecklad välfärd. Men för att klara det krävs det nytänkande. Jag är övertygad om att kommande val kommer att handla mycket om just det. Vi har 44 000 förtroendevalda i landets kommuner och landsting. Huvuddelen är fritidspolitiker. Ca 1 300 är heltidspolitiker. De har ett stort och viktigt ansvar. Vi bör lita på deras förmåga att själva kunna sköta sitt mandat och ta sitt ansvar. Statens inblandning i kommunens verksamhet ska inte ske på operativ nivå utan via generella stöd. Det gäller att värna det vi normalt kallar för det kommunala självstyret. Debatten ute i landet sker alltför ofta utifrån synsättet att all förändring är av ondo. Här har vi som politiker en utmaning och en viktig uppgift. Inget är eller kommer att vara som det alltid har varit om vi ska kunna värna och utveckla välfärden. När man följer debatten inom grundskolesektorn och konstaterar att antalet lärare minskat med 7 000 sätter man givetvis i gång en negativ debatt. Antalet elever har minskat med 140 000, och antalet skolor har minskat med 354. Att minskningen borde få ett genomslag i antalet lärare är ganska naturligt. Det har inneburit att lärartätheten totalt sett har ökat i skolorna. Den typen av följsamhet i förhållande till verkligheten måste kunna ske på område efter område om vi ska klara framtidens krav. Jag vet och många med mig att det här inte är enkelt. Men vem har sagt att det ska vara enkelt? Det måste ändå ske om vi som politiker tar vårt fulla ansvar. Det är viktigt att framhålla att förändringsarbetet ska ske utifrån synsättet att kvalitet och tillgänglighet säkerställs. tillförs anslaget för kommunalekonomisk utjämning. Det lägger grunden för goda och likvärdiga förutsättningar i alla kommuner. Det är givet att det är skillnad att bedriva verksamhet i kommun, där inkomsten per invånare är , mot i , där den är , alltså högre än i . gäller samma grundkrav för båda kommunerna. Med det exemplet vill jag betona vikten av att ha ett utjämningssystem där gynnade kommuner bidrar till att hjälpa dem som är mer utsatta. Det tillsammans med statens insatser måste garantera människor rätten att kunna leva kvar i sin hembygd oavsett var de bor. För någon vecka sedan beslutade om en utvidgning av systemet med fastighetsavgift. Det innebär att tomter som har ett hus av ringa värde och tomter med hus på ofri grund, alltså arrendetomter, ska inräknas i avgiftssystemet. Det kommer att innebära att den kommunala skattebasen stärks ytterligare. Kommuner och landsting är en nyckelgrupp i samhället som arbetsgivare. I och med att de står för mycket av den grundläggande trygghet som medborgarna efterfrågar är det viktigt att ständigt ha en pågående dialog mellan de olika demokratiska beslutsnivåerna. Det är gemensamt som vi på bästa sätt kan lösa problemen. Oavsett regering är det inga orakel som sitter i . Det har erfarenhet från politiskt arbete visat mig. Det gäller alltså att vara ödmjuk, lyssna och i brett samförstånd finna lösningar som gagnar alla, oavsett om vi har en finanskris eller ej. Vi har våra egna ansvarsområden oavsett om vi sitter i kommunen, i eller här i , men det gäller att vi alla gör klart för oss att vi måste stötta varandra. Personligen har jag en daglig kontakt med såväl kommun- som landstingspolitiker, och jag konstaterar i de kontakterna att alla är överens om att nyckelfrågan för att lösa problemen i dagens samhälle är jobben. Vi vet att utan jobb får vi ingen lön, utan lön får vi ingen skatt och utan skatt får vi ingen välfärd, eller åtminstone en sämre välfärd. Jobben är alltså nyckeln till fortsatt välfärdsutbyggnad. Då är vi återigen tillbaka till alliansregeringens politik, där vi kan konstatera att trots den djupaste krisen i mannaminne klarar sig relativt bra i relation till vår omvärld. Jobbskatteavdragen är en bidragande faktor för detta. I och med att jobben är nyckeln till kommunernas problem enligt kommunpolitikerna, enligt landstingspolitikerna och enligt SKL är det intressant att läsa om jobbskatteavdragen som presenterades i går och som finansutskottet ska hantera . skriver: beräkningar av jobbskatteavdragets förväntade effekter på arbetsutbudet ligger i linje med regeringens beräkningar. Jobbskattereformen har förutsättningar att på lång sikt öka arbetsutbudet. Reformen har också potential att öka arbetsutbudet för grupper med svag ställning på arbetsmarknaden. Man talar vidare om att transparensen i systemet har ökat och att kvaliteten har ökat. Utfallet är så bra att uttalar: Regeringen bör ge ett särskilt uppdrag att informera allmänheten om jobbskatteavdragets effekter. Skulle det här ha varit en kommentar från en jury i Idol eller dansbandstävlingen skulle jublen ha ekat. Jobbskatteavdraget, som oppositionen ständigt klankar på, framstår alltså som en succé i den fristående revision som vi har här i .