prot · GW0997 · 2009-04-03 00:00:00 — Det säkraste sättet att börja den resan är att återställa förtroendet i den finansiella sektorn så att de företag som finns där ute har möjlighet att växa och möjlighet att handla med varandra. Därför blir faktiskt viktigt också i . Dessutom behöver vi förbättrad konkurrenskraft genom utbildning, forskning och utveckling, exportinsatser, lägre kostnader och olika typer av skatteförändringar. Det här är min åsikt: Detta är den sjunde finanskris som går igenom . Vi har klarat de tidigare sex. Vi kommer att klara denna också, men inte om vi sprätter i väg pengarna på socialdemokratisk misslyckad jobbpolitik. 73 (): Ni har ju redan sprätt i väg pengarna. Hur ser vi den fantastiskt kraftfulla expansiva politiken i ? Hur märker vi av den i ? Det är ju bara ord, Littorin. Tala om hur jobben kommer till i . Det är jobben som försvinner . Ändå står du här och säger att man agerar kraftfullt, och du pratar om skattesänkningar. När regeringen vägrar att ge kommunerna bättre förutsättningar genom statsbidrag och annat hamnar många människor i situationen där man frågar: Är det bättre att sänka skatten med för den kommunalanställde och förlora jobbet? Tror Littorin att det finns en typ av solidaritet i det här samhället då vi värnar välfärden och är rädda om välfärdstjänsterna och att det innebär att vi är beredda att lämna en skärv till det? Fick mitt parti bestämma skulle det vara Littorin som åkte på skattehöjningar för att bidra mer till välfärden. Vi har ett program som handlar om att vi vill investera i ungdomar. Vi vill investera i människor. Vi vill investera i dem som blir arbetslösa för att ge dem bättre förutsättningar att komma tillbaka när det vänder. Vi vill investera i personal som jobbar i välfärden. Vi vill kunna ha vikarier. Det krävs pengar till detta, men Littorin pratar om skattesänkningar och att det löser krisen. Det är så bekvämt att prata om , och och säga att vi inte kan göra något. Stackars regeringen är kraftlös. Stackars regeringen sitter fast någonstans. Vi kräver åtgärder . Vi vet att vi kan agera själva här i . Gör det nu! 74 Arbetsmarknadsminister (): frågar retoriskt: Hur kommer jobben till? Det är bra att vi diskuterar det. Det enda som kan få jobben att växa är att det finns kunder som handlar. Om exportföretagen har av sina intäkter från kunder utanför gränser är det viktigt vad som händer i och . Det är viktigt det man kom överens om det jättepaket man beslutade om i i går. Hur får vi då kunder i ? Inte är det, som föreslår, genom 15 miljarder indragen köpkraft hos hushållen och hos dem som har sämst betalt. Att dra in köpkraft från hushållen med skattehöjningar för vanligt folk i dessa tider är helt orimligt. Det måste även förstå. Vi kan möta dem som kommer ut i arbetslöshet med en aktiv arbetsmarknadspolitik med fler insatser. Vi lägger mer än 4 miljarder extra på arbetsmarknadspolitiska insatser och utbildningsinsatser för att man ska kunna hänvisa till en utbildning, en praktikplats eller vad det nu kan vara och på det sättet ge förbättrade möjligheter att komma tillbaka i arbete. I grund och botten måste vi väl ändå vara överens om att det som behövs är kunder som köper produkter från de företag som vi alla hoppas och tror ska kunna anställa dem som blir arbetslösa. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2008/09:344 om varslen i och EU-medel 75 Arbetsmarknadsminister (): har frågat finansministern vilka initiativ han och regeringen avser att ta för att stödja arbetsmarknaden i så att krisen på arbetsmarknaden inte ska förvärras. Vidare har han frågat om finansministern, nu när finns, kommer att ta initiativ till att söka stöd ur fonden för att ge dem som drabbas av jobbkrisen bra förutsättningar till nya jobb. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska besvara dessa frågor. Vad gäller den första frågan, vill jag inledningsvis säga att jag har besvarat många andra interpellationer och riksdagsfrågor med liknande frågeställningar. För att ta till vara de olika förutsättningar för individers utvecklingskraft och företags konkurrenskraft som finns i länen har regeringen gett regionala samordnare i uppdrag att för regeringens räkning samordna insatserna lokalt och regionalt. Dessutom har regeringen inrättat en nationell samordningsfunktion i form av en statssekreterargrupp. Regeringen har vidare presenterat ett omfattande arbetsmarknadspolitiskt paket och närmare redovisat detta i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97) som godkänts av . Av propositionen framgår hur regeringen avser att hantera den rådande ekonomiska situationen. Låt mig därför kort sammanfatta propositionens innehåll. Intensifierad förmedlingsverksamhet, utökat antal platser i arbetspraktik, införande av praktisk kompetensutveckling, förstärkning av nystartsjobben för att hjälpa de långtidsarbetslösa och satsning på fler utbildningsplatser utgör några exempel på åtgärder som ryms inom paketet. Regeringen stärker också infrastruktursatsningarna och inför en skattereduktion för att stärka efterfrågan på arbetskraft inom byggsektorn. Detta är en stor och viktig satsning som innebär att många individer bereds möjlighet till jobb, utbildning eller annan sysselsättning. uppgår satsningen till ca utöver budgetpropositionen . Vad gäller den andra frågan, om den europeiska globaliseringsfonden, vill jag upplysa om att regeringen förbereder en ansökan till fonden. Jag är medveten om att stöd från fonden inte är någon mirakelkur, men är det viktigt att vi gör allt vi kan för att hantera den stora omställning som sker på arbetsmarknaden. 76 (): Bakgrunden till interpellationen är att jag noterade att regeringen först gick ut och sade att man inte hade för avsikt att söka pengar ur . Det väckte rabalder, inte minst i . Man tyckte: Varför ska inte , när vi ändå betalar in pengar till EU, ta vara på de möjligheter som kan hjälpa till att lösa jobbkrisen? Samma vecka som jag skrev interpellationen gick faktiskt om i antalet varsel. hade vi en regering som fortfarande förnekade att jobbkrisen drämde in i på fullt allvar. Det vi såg i var att det var varsel både på i , och . Byggsektorn har nästan havererat i . Det leder till att bromsar hela landets tillväxt. Vi brukar se som en tillväxtmotor för resten av . Därför var det intressant att fråga vad regeringen avser att göra för att se till att situationen på arbetsmarknaden inte ska försämras i och om man avser att söka pengar ur om man är beredd att ompröva den politiken. Jag vill först tacka för svaret på fråga nr 2, att regeringen nu omprövar sin tidigare hållning. Det är väldigt tacksamt. Det vore ju nästan dumt att inte ta vara på de möjligheter som finns. Min följdfråga är då: Är ni beredda att ompröva andra insatser som behöver göras för att ta ur jobbkrisen? Byggsektorn i har i princip halverats. Är ni beredda att göra något för att sätta i gång investeringarna i ? Är ni beredda att förändra ROT-avdraget, vilket vi har krävt , för att få fart på konjunkturen i ? får man bidrag om man vill kakla om badrummet. Jag har ingenting emot det. Det är bra att man får bidrag för att kakla om badrummet. Men de stora miljonprogramsområdena får inga bidrag för att renovera eller ställa om. Det skulle kunna få en stor effekt på byggmarknaden, inte minst i de större städerna, till exempel . Vad är egentligen logiken bakom att man får stöd för att kakla om badrummet hemma men att skolor och förskolor som har problem inte får några pengar för att faktiskt stimulera svensk ekonomi och göra de nödvändiga investeringar som behöver göras? Är det så stor skillnad mellan ett badrum hemma och ett duschrum i en skola i ? Är ni beredda att ompröva politiken i fråga om ungdomsarbetslösheten och vidta åtgärder för att göra det dramatiskt mycket billigare att anställa unga människor som är arbetslösa i stället för att smeta ut pengarna? Är ni beredda att göra en stor satsning på sommarjobb som är en viktig insats för att ge unga människor en chans att pröva på arbetslivet? Är ni beredda att införa ett stöd för unga akademiker som går i högskolan och som vill ut på arbetsmarknaden? Av krisen har vi lärt oss att de har jättesvårt att ta sig ut i jobb. Varför kan ni inte göra riktade insatser som vi föreslår för att ge dessa Stockholmsungdomar möjlighet att visa att de duger till någonting och därmed kan få ett jobb framöver? Är ni, till slut, beredda att ompröva er politik om stopp för nya pengar till kommuner och landsting som innebär att varslen i skolan och sjukvården nu kommer att göra jobbkrisen ännu värre och som kommer att resultera i att en jobbkris blir en kvalitetskris i välfärden om regeringen inte gör någonting? Det var inte det som jag hörde före valet. Jag tackar för svaret, men jag hoppas också att ministern kan komma med besked om att omprövningen på den här punkten leder till fler omprövningar. Det är viktigt för skull men framför allt för dem som riskerar att bli arbetslösa . 77 (): I denna diskussion om känner jag mig som på min mammas gata eftersom jag bor i den här regionen. Jag tycker att det är en klok interpellation och att vi har fått ett bra svar. När det gäller måste man säga att stockholmarna är mer lyckligt lottade än de flesta andra i landet beroende på att vi har en så otroligt differentierad arbetsmarknad. är det på det sättet, vilket är svårt att få fram i debatten, att det sammantagna antalet varsel som har lagts i är mycket stort beroende på att och är så befolkningsrika. Man måste också betänka en annan sak, nämligen tillväxtkraften i hela och antalet människor som flyttar hit. På ungefär växer med motsvarande en stad av Malmös storlek, 250 000300 000 människor. Framför allt en sak är eftersatt i vår region som man nu skulle kunna satsa mer på, och det är infrastrukturen. Det behövs en tidigareläggning av ganska många infrastrukturinvesteringar, trots att man har påbörjat både och . Det finns så otroligt många andra eftersatta saker. Därför vill jag skicka med följande till statsrådet. När man försöker få fart på denna region när det gäller många småföretag gäller det att se till att göra saker. Man skulle till exempel kunna bygga dubbelspår nere vid och sätta i gång ett projekt som det finns pengar till, men de ligger tydligen på fel år. En annan sak som jag vill skicka med till statsrådet i anslutning till denna interpellation är att när man tittar på kommunernas situation är det ganska många kommuner i liksom i och i som har starka finanser. Om man hade gjort en lättnad och släppt på balanskravet för kommunerna skulle en del av investeringarna, till exempel i bostadsbyggandet, kunna sättas i gång i dessa regioner. Det är jag alldeles övertygad om. Jag skulle vilja framföra en tredje sak till statsrådet som är ohyggligt viktig i detta sammanhang. Det gäller att se till att vi bevarar den forskningsintensiva delen inom de stora företagen såsom och . Det är så otroligt väsentligt att de nedskärningar som dessa företag har aviserat i praktiken i sina forskningsavdelningar inte behöver genomföras. Vi har tidigare diskuterat att man måste se till att dessa forskningsprojekt kan fullföljas av den anledningen att den här regionens framtid och framtid ligger där. Men det viktigaste, som jag ser det, är att vi får en tidigareläggning av investeringar i den här regionen så att man inte behöver skjuta på dem. Det tror jag skulle ha en undergörande effekt. 78 Arbetsmarknadsminister (): Jag ska kommentera några delar här. När det gäller den europeiska globaliseringsfonden tycker jag att man ska påminna sig om ett par aspekter. Det ena är naturligtvis att vi i och också här i kammaren faktiskt var helt eniga om att se på den europeiska globaliseringsfonden med viss skepsis när den en gång inrättades. Det finns många anledningar till det, men en var naturligtvis att den var konstruerad på ett sådant sätt att man skulle kunna misstänka att den var mer avsedd för ett eller ett par länder, om jag uttrycker mig på det sättet. är fonden av en sådan storlek nu att den även av detta skäl inte är någon mirakelkur. Vi vet att den motsvarar totalt sett för alla 27 medlemsstater. Kriterierna är satta på ett sådant sätt att vi inte kan tro att vi ska få alla dessa pengar själva. Naturligtvis är de till för alla möjliga länder. Dessa 5 miljarder för hela EU ska sättas i relation till de extra 4 miljarder som vi har beslutat om här i . håller jag naturligtvis med om att om det finns pengar att söka och vi är kvalificerade ska vi göra det. Det är klart att det är så. Dessvärre är det också lite komplicerade handläggningstider i fråga om detta. Det kan jag bara beklaga. Men först när man har uppfyllt kriterierna minst 1 000 uppsagda i ett företag med underleverantörer eller en sektor av ekonomin kan man söka. Därefter tar det ett stort antal månader innan pengarna trillar in, och de får bara gå till insatser som annars inte hade gjorts. Men svaret på den frågan är naturligtvis: Finns det pengar att söka och vi är berättigade till det ska vi göra det. Det gäller både i och i . Och vi har, som sagt, påbörjat detta arbete. När det gäller den övriga delen, alltså hur vi ska bemöta den kris som vi ser, kan jag konstatera följande, som var inne på lite grann: är naturligtvis drabbad men låg på ungefär nionde plats när det gäller varslens storlek i absoluta tal. Totalt sett ligger man långt ned i förhållande till befolkningsmängden. På det sättet har en liten fördel. Det är ett befolkningstätt län med en diversifierad arbetsmarknad. Det gör kanske varken till eller från för den som berörs. Man vill ju ha ett jobb att gå till. Man vill inte bli varslad, och man vill inte bli av med sitt jobb. Då tror jag att det blir viktigt att göra flera saker , bland annat på det spår som var inne på, det vill säga att man funderar över vad som är det unika med arbetsmarknad. Vad är det vi kan hitta som är viktigt för framtiden? Där finns det mycket. Den forskningsintensiva industrin, som var inne på, är naturligtvis oerhört viktig. Den finns oftast i miljöer runt de stora företagen och runt våra forskningscentrum. Det är en oerhört viktig grund för framtiden att dessa miljöer kan fortsätta att växa och attrahera bra människor. Det ger i sin tur arbeten på andra håll. Alltså var det väldigt bra att vi kunde presentera den forskningspolitiska propositionen med en kraftfull satsning just på forskning och utveckling. Till detta ska läggas, vilket vi har diskuterat här i kammaren , den allmänt expansiva budgetpolitiken. Budgeten innebar 32 miljarder extra varav 15 miljarder var jobbskatteavdragets tredje steg. De övriga miljarderna handlade just om utbildning, forskning och utveckling och infrastruktur. Decemberpaketet innebar 23 miljarder varav knappt 4 miljarder för arbetsmarknadspolitiska insatser och knappt 2 miljarder på utbildningspolitiken. Detta är insatser som syftar till att göra viktiga saker. 79 (): Vi kan konstatera att vi var eniga i kritiken mot när den inrättades. Jag tycker att det är bra att vi nu har blivit eniga om att vi ska använda de pengar som trots allt finns där. Till exempel och har fått i runda slängar från globaliseringsfonden för att hjälpa just arbetstagare i mobiltelefonbranschen som har drabbats hårt i dessa länder. Det är bra att vi är överens om det. Däremot blir jag lite fundersam över att den inslagna vägen här är att tona ned problemen. Det är inte så farligt. Framför allt är det inte så farligt i . Man är helt enkelt ganska nöjd. hade ett resonemang om att vara lyckligt lottad. Jag vill inte övertolka det, men det är klart att har en lägre arbetslöshet i procent. är det väldigt många människor som är arbetslösa i . För den enskilda människan hjälper det inte så mycket att procentsiffran här i är lägre än i den . Om jag är arbetslös och inte kan betala räkningarna för min familj spelar det inte så stor roll med procenten. Vi måste titta på enskilda människor. Jag blir lite nervös när man tonar ned detta och säger att inte har så stora jobbproblem eftersom är en stor stad och vanligtvis är tillväxtmotorn i regionen. Visst finns det många fördelar och styrkor med , men då gäller det också att använda de styrkorna. Det är kul att vädjar till regeringen att tidigarelägga investeringar. Det är någonting som också vi kräver att man gör för att sätta fart på hjulen. Det kan gälla vägar och järnvägar och sådana saker, som var inne på, men det kan också gälla bostadsbyggandet som helt har havererat i . Det kan gälla renoveringar, något som skulle få stor fart på byggbranschen. Det kan också gälla kommunerna. Jag tolkar det som att regeringen är tyst när det gäller välfärdssektorn. Man accepterar att jobbkrisen nu vältras över i en kvalitetssänkning inom sjukvård och skola också i . Det är val som man kan fundera på: Om vi nu har en jobbkris i , om vi har problem i svensk ekonomi som gör att folk går arbetslösa, ska vi då förvärra jobbkrisen genom att kasta ut lärare från skolorna och vårdpersonal från sjukvården och därmed göra kvaliteten sämre i den välfärd vi har? Är det rätt prioritering att göra? Vi vet ju att dessa människor, när de väl har kastats ut från jobben, ska betalas av a-kassan. Då har vi kostnaderna där ändå. Detta är en väldigt konstig prioritering som inte alls stämmer överens med vad ni sade i valrörelsen. Då sade : Allt ni lovar att göra när det gäller välfärden, skolan och omsorgen ska vi göra mer av. är det precis tvärtom. när det är kris i svensk ekonomi är detta inte värt någonting. Då handlar det om prioriteringar, något som jag tycker är ganska viktigt. När det gäller den forskningspolitiska propositionen finns det bra inslag i den, till exempel nivåhöjningen på forskningen som vi i och för sig övertrumfar. Men den stora kritiken, och den ska man vara medveten om, är att det stora forskningsintensiva företaget i vår region, , beklagar att regeringen nu stoppar branschsamtalen om forskningspengarna. Vi vill vara med och diskutera forskningspolitiken framöver, säger de. De är jättehårda i den kritiken. Regeringen väljer att avskaffa denna form av samarbete. Det tror jag är en dum politik, både för och för landet som helhet. Sedan blir det märkligt när man berömmer sig av alla stora satsningar som görs, miljardpaket hit och dit, och säger att det görs så mycket med arbetsförmedlingarna. Lyssnar inte på nyheterna någonting? I går hörde vi att arbetsförmedlare anser att regeringens arbetsmarknadspolitik riskerar att leda till högre arbetslöshet i stället för lägre. av förmedlarna vill ha fler arbetsmarknadsutbildningsplatser; vill ha fler praktikplatser. tror att regeringens två stora satsningar, jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar, är tillräckliga. står arbetsmarknadsministern och säger: Jag är jättenöjd. Vi har gjort miljardpaket. Det här är perfekt. Det är en väldigt märklig inställning när går mot en tvåsiffrig arbetslöshet. 80 Arbetsmarknadsminister (): Vi diskuterade ju ST:s undersökning för en i en annan interpellationsdebatt som jag hade. Det är klart att ett fackförbund vill se att de verksamheter där dess medlemmar är anställda får mer resurser. Det förstår jag också. Det jag nu gör är att åka runt till samtliga län i jag ska klara av samtliga för att undersöka om de extra medel som jag pratar om faktiskt når ut och kommer till rätt ställe. Det är oerhört viktigt. 4 miljarder extra för arbetsmarknadspolitiska insatser är väldigt mycket pengar, och det är viktigt att de går till rätt ställe. Sedan är det klart att jag inte är nöjd; det vill jag säga till . Vem kan vara nöjd när det ser ut som det gör? Varje förlorat jobb är ett elände, självklart för den enskilde men också för samhället totalt sett. Vi vet vad det betyder det är därför vi har satsat så hårt på arbetslinjen, på att få fler tillbaka från utanförskap och in i arbete för självkänslan, den mänskliga aspekten, att vara delaktig, att ha en lön att leva på och en arbetsgemenskap att känna trygghet i. Vi vet också vad det betyder för ekonomin totalt sett att gå från att vara en mottagare av ersättningar till att bli en skattebetalare. Vad kan vi då göra , i det här läget? Vi har i flera interpellationsdebatter här talat om det omöjliga i att trolla fram kunder till de företag som varslar. Där tror jag inte att vi egentligen är särskilt oense. Som jag ser det finns det dock ett par saker som vi kan och bör göra, och också gör. Det första är naturligtvis att möta varje enskild person som lämnar arbetsmarknaden, att se till att Arbetsförmedlingen har resurser och möjligheter att möta upp, hjälpa till, coacha och försöka hitta de alternativa möjligheter som finns, med utbildning, praktik, praktisk kompetensutveckling eller vad det kan vara, för att på så sätt korta vägen tillbaka till arbetsmarknaden. Det svarar dock inte på den grundläggande frågan: Hur kan det bli fler jobb? Det är ju det som vi alla är intresserade av. Som vi sade förut, även om jag inte vill upprepa den debatten, är finanskrisen en dimension, och den måste lösas för att hjulen ska börja snurra igen på riktigt. Det andra är att se till att hålla ordning i statsfinanserna så att vi inte undergräver möjligheterna att täcka just det som talar om, nämligen den hårda kärnan i välfärden. Skulle vi nu sätta sprätt på alltför mycket pengar och gå ned i ett väldigt stort budgetunderskott skulle det få direkta konsekvenser för välfärdens finansiering om . Den sitsen vill vi inte sätta oss i. Det tror jag heller inte att Socialdemokraterna vill göra om man tänker efter. Vi talade förut om fördelar jämfört med andra delar av . Den fördel som möjligen finns är att det i , som har en diversifierad arbetsmarknad med många arbetsgivare, är lite lättare att snabbt komma tillbaka i arbete än det kanske är i i , där är fullständigt dominerande arbetsgivare av de jobb som finns. De som arbetar gör det i , kan man säga. När det gäller medlen till kommuner och andra budgetdelar pågår just nu en vårbudgetprocess, och därför kan jag inte, även om jag säkert hade velat, kommentera eller gå djupare in på detta. Det får vi säkert anledning att återkomma till framöver. 81 (): Jag reser också runt till arbetsförmedlingarna i . Jag har besökt ganska många . Man får inte riktigt samma bild där som den ger här i talarstolen, där man möter varje enskild människa och ger henne förutsättningar för praktik. Titta på ungdomsarbetslösheten som skenar i ! Varje arbetsförmedling man kommer in på säger ungefär: Ja, först skriver vi in dem och tar fram en liten plan. Sedan får de gå hem och vänta . Sedan kanske de får vänta till. Sedan kan det bli dags för en praktikplats. Det är briljant tänkt att jobba med unga människor på det sättet: Först ska ni vara arbetslösa i tre eller . Sedan kan vi börja jobba med praktikplats. säger alla arbetsförmedlare: av dessa ungdomar ser vi att vi kan ta tillbaka till en utbildning. De kommer att kunna fixa ett jobb. Andra ungdomar vet vi från början att vi måste göra någonting större med. Låt oss göra det från dag ett i stället för att vänta tre eller ! Detta är långt från den verklighet som du beskriver här i talarstolen. Och för det krävs det en del satsningar som regeringen inte verkar vilja se. Det krävs också stora stimulanser för att anställa unga människor som har gått arbetslösa, någonting som regeringen väljer att bortse ifrån. Logiken kring detta med statsfinansiellt ansvar är intressant. Den säger så här: måste vi först sparka 15 000 lärare och sjuksköterskor för att på lång sikt försvara skolan och sjukvården. Det är briljant tänkt! Varför sparkar ni då inte 30 000 med en gång, om ni verkligen vill försvara skolan och sjukvården ? Då måste det ju bli ännu bättre. har vi en samlad ekonomkår, regeringens egna ekonomiska rådgivare, som säger: Det är fel läge att , i den jobbkris vi befinner oss i, sparka lärare och sjuksköterskor. Låt oss lära oss åtminstone någonting av 90-talskrisen och stå upp för kvaliteten i välfärden när det blåser hårt i ! Inte ens det verkar regeringen förstå. Jag är lite orolig för framtiden, herr talman.