prot · GW09129 · 2009-06-10 00:00:00 — Det är ganska konkret, men det innehåller ersättning för undervisning, läromedel, utrustning, elevvård, hälsovård, lokaler, kostnader och annat. Det är ganska tydligt uppräknat i en förordningstext. Det kan låta ganska fyrkantigt och väldigt konkret. Men det behöver det också vara för att vi ska kunna ha ett likvärdigt system och för att man ska ha möjligheten att överklaga. Det går inte att ha någon liten bilaga vid sidan om där det står att ungefär så här ska det gå till. Vi behöver vara tydliga för att det ska bli ett rättvist och förutsägbart system. Det är inte heller tänkt så som en av talarna häruppe i talarstolen sade att det ska vara tydligt att kommunen ska behöva utgå från varje kostnadspost i detta i sin egen budget. Det är inte den detaljstyrningen det handlar om. Det handlar om en rättssäkerhet både för kommunens del och för den fristående skolans del. Den andra delen av bidraget är ett tilläggsbelopp. Det ska omfatta elevers eventuella behov av extra stöd och hjälp som är omfattande, utöver den ordinarie undervisningen. Det finns elever som har detta extra behov av stöd som kan ges. Det ska vara individuellt anpassat. Tilläggsbeloppet ska också innefatta modersmålsundervisningen om det är aktuellt. Eftersom kommunerna nu också ska ge likvärdiga bidrag till kommunala skolor och till fristående skolor och eftersom den enskilde elevens särskilda behov ska stå i centrum och tillgodoses genom tilläggsbeloppet säkerställer vi nu rättigheterna för att elever ska få de resurser som behövs för att man ska klara undervisningen i skolan. Därmed blir de formuleringar som vi har haft om detta helt överflödiga. Vi stärker ju nu möjligheterna för eleverna. När det gäller oppositionens förslag är det först och främst föga förvånande att både Socialdemokraterna och vill avslå hela propositionen. Men det som förvånar mig mest och som gör mig mest ledsen är att inte väljer att gå hela vägen fram med oss i allianspartierna. Det är synd att man gör ett avsteg från det vi påbörjade under förra mandatperioden där vi i alliansen tillsammans med gjorde mycket gott för att öka och stärka valfriheten. Vi gjorde mycket gott för friskolorna. Men väljer att ta ett steg åt sidan. Man orkar inte gå hela vägen fram. Det är synd att vi inte kan fortsätta med den breda majoritet för friskolorna som vi har haft här tidigare i riksdag. Socialdemokraterna vänder kappan efter vinden fram och tillbaka. I detta betänkande liksom i andra är det svårt att veta var ni egentligen står. I låter det som att det här är jättebra. I är det otroligt dåligt. Var står ni egentligen? För det första avstyrker ni hela propositionen, och sedan går ni in och yrkar avslag på vissa konkreta punkter i betänkandet. Innebär det att ni tycker att de punkter som ni inte reserverar er för är okej? Det vore mycket trevligt med ett förtydligande. Men som vanligt hoppar Socialdemokraterna hit och dit. vill inte ha några friskolor över huvud taget. De ska inte få gå med vinst och de ska helst inte få starta. viker inte en tum från detta. Hur ska ni tre komma överens? Hur ska ni hitta en minsta gemensam nämnare? Under förra mandatperioden skippade ni hela skollagen. Den gick i putten enbart för att och Socialdemokraterna inte kom överens just om friskolorna. verkar det tyvärr som att drar sig mer åt vänsterhållet för att ni ska kunna få ihop till någonting. Jag tycker att det är synd. och alliansen arbetar för valfrihet, för att stärka de likvärdiga rättigheterna, för kommunala skolor och för fristående skolor. Med detta yrkande och betänkande ser vi också till att vi får en större likvärdighet som stärker rättssäkerheten för elever. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. 5 () replik: pratar om betänkandet som en rättvisereform och avfärdar kritiken som misstänksamhet. Det är ingen misstänksamhet att barn med funktionsnedsättning nekas skolgång i privata eller fristående skolor. Det har funnits många fall som har visat på detta. har valt att inte ta tag i det. Och visst spelar det roll vem som är huvudman. Jag hade uppe ett exempel om meddelarfriheten. Som kommunalt anställd lärare har man meddelarskydd. Man har rätt att tala med medier om förhållandena på sin skola utan att arbetsgivaren får ta reda på vem som har lämnat uppgifterna. Det är regler som inte gäller privatanställda lärare. Man har inte samma skyldigheter när det gäller skolskjuts, elevvård, modersmålsundervisning och tillgänglighet till lokaler. Forskning har visat att fristående skolor leder till ökad segregation. och nämnde att besparingar inte har drabbat de fristående skolorna utan enbart de kommunala skolorna. Vi hade helst sett att regeringen hade kunnat skjuta till ökade statsbidrag till kommunerna för att slippa detta över huvud taget. Det är inte rimligt att barn som går i kommunala skolor drabbas annorlunda än de som väljer privata skolor. Det är självklart att det här spelar roll. Ni tar inte tag i de problem som finns i de fristående skolorna, utan ni gör reglerna mer generösa än vad de är . 6 () replik: Det finns en stor misstänksamhet hos vad gäller de fristående skolorna, och det gäller inte bara de fristående skolorna, utan det gäller allt som har med valfrihet att göra. Allt som inte staten bestämmer, allt som inte kommunen bestämmer och allt som inte är med och bestämmer är någonting dåligt. Vi enskilda människor ska inte bestämma så mycket i samhälle. Vi i och alliansen står för något helt annat. Vi står för att människor själva ska få möjlighet att bestämma mer över sin egen vardag och vad som passar den enskilda eleven och den enskilda familjen bäst. Det handlar inte om vad som är bäst för eller den socialistiska sidan. Det är en stor skillnad. Det gäller hela den offentliga sektorn. Det finns ingenting som tyder på att just de fristående verksamheterna är sämre för det enskilda barnet eller den enskilda eleven. Det är snarare så att när du som elev har möjlighet att välja en skola som tillvaratar dina intressen och där du får utvecklas utifrån dina egna förmågor växer du som elev, människa och individ. Det är då möjligheten och kreativiteten finns till skillnad från om säger: Här ska du vara. Rätta in dig i ledet! Det är en stor skillnad på detta. Vi står för valfriheten. Ni står för någonting annat som vi inte är beredda att gå med på. 7 () replik: Jag noterar att inte vill svara på de frågor som jag ställde om den problematik som finns. Vi pratade om misstänksamhet när etableringen av fristående skolor började. , , vet vi en mängd saker som vi inte visste då. Mycket av det vi misstänkte då har besannats . Vi har fått en ökad segregation. Vad säger om det? Det finns flera fall där barn med funktionsnedsättning har nekats att ansöka till en fristående skola på grund av att man inte har haft tillgängliga lokaler, och skolorna har inte heller haft för avsikt att förbättra tillgängligheten. Tycker att det är okej att privatanställda lärare inte ska ha någon meddelarfrihet? Är det okej att de barn som har längre till skolan inte ska kunna få skolskjuts? Är det okej att elever som går på fristående skolor inte har någon elevvård? Är det okej att barn som vill ha modersmålsundervisning, och har rätt till det, inte får det på grund av att det är en fristående skola? Det här är inte misstänksamhet, , det är verklighet. Det finns en stor skillnad beroende på vilken huvudman det är. Den kommunala huvudmannen har en skyldighet gentemot eleverna. Det har inte de fristående, och ni gör ingenting för att ändra det. Därför kan man inte kalla det vi pratar om för lika villkor. Det gör att skillnaderna ökar, och reglerna för de fristående skolorna blir mer generösa än vad de har varit . 8 () replik: Det är absolut inte friskolorna som har ökat segregationen i vårt land, utan det är den politik som har förts alldeles för . Det gäller framför allt den bostadspolitik som har förts där möjligheterna att välja bort, välja till och välja från inte har funnits för dem som har växt upp i segregerade bostadsområden. Med de valfrihetsreformer som har kommit, till exempel vad gäller friskolorna, ges elever möjlighet att välja någonting annat än det man kanske har blivit tilldelad. Alliansregeringen jobbar också med att se till att det ska finnas arbeten för alla runt om i hela . Man ska ha möjlighet att utvecklas i alla städer och inte bara i vissa områden, som det tyvärr har varit . Vi vill ge alla, oavsett var man bor, tillgång till den bästa möjliga utvecklingen när det gäller skolan, arbete och många andra saker. Det beror inte på friskolorna att vi har en segregation, utan det beror på den politik som har förts av de socialistiska partierna. Det beror framför allt på bostadspolitiken och på att det inte har funnits tillräckligt med arbeten. var inne på att vissa elever som är gravt funktionshindrade kan nekas att gå i en friskola. Det gäller också för de kommunala skolorna om det innebär betydande kostnader för att bygga om till exempel. Det är inte en jättebra del i den skollag som finns. Vi vill stärka möjligheterna för alla elever att göra ett aktivt val. Det innebär också att vi behöver se till att det finns resurser för detta. När det gäller att stärka rättssäkerheten, till exempel vad gäller betyg, för elever oavsett vilken skola de går i vill jag säga att det kommer i den skollag som vi kan presentera . 9 () replik: tar upp ett antal frågor. Jag kan besvara några för del. påstod att diskussionen mellan Socialdemokraterna och kring en ny skollag under den föregående mandatperioden kapsejsade i friskolefrågan. Jag kan dementera det. Vi var helt överens i de frågorna. Det var andra frågor vi inte kom överens om. Det är riktigt att det hade varit bra med en bred majoritet. Den här regeringen verkar oförmögen att klara av att göra blocköverskridande överenskommelser eller ens föra seriösa diskussioner i den delen. Det allvarliga i den här propositionen är detta petimätrande. Man överger den allmängiltiga formuleringen om skolans åtagande och elevens behov precis när den börjar fungera. Det har kommit prejudicerande domar som visar att detta fungerar . Jag har pratat med , och de vill ha kvar denna formulering, men ni stryker den. I stället ska det bli en detaljreglering av grundbelopp och tilläggsbelopp. Det är någonting som skulle platsa i en handbok men inte i en proposition. Man lyfter fram musik- och fordonsprogram som speciellt kostsamma. Det finns ganska många andra särskilt kostsamma program. Fordonsprogrammet är extremt kostsamt, men det finns andra kostsamma regler. Det är precis den fallgropen ni faller i, och det gör den här propositionen så svag. Den försöker detaljreglera saker som inte kan detaljregleras i lag. Jag undrar hur ställer sig till det. 10 () replik: Jag vill återigen understryka att jag tycker att det är väldigt synd att inte vill gå hela vägen fram med oss i alliansen. Det hade varit väldigt bra om vi hade fått en bred majoritet i riksdag om de här rättssäkerhetsfrågorna. Tyvärr blev det inte så, och jag är den första att beklaga det. Oppositionen har visat ett totalt ointresse att diskutera vissa saker. När man väl har fått möjligheten, till exempel vad gäller betygen, att föra en diskussion och komma fram till en bred blocköverskridande överenskommelse var man inte ens villig att gå in i en diskussion över huvud taget. är det väldigt många ord och diskussioner och väldigt lite praktiskt arbete för att det ska kunna bli verklighet. tar upp skolans åtagande och elevens behov. Vi anser att likabehandlingsprincipen når mycket längre. kan skolans åtaganden stå i konflikt med elevens behov. Vi säger att likabehandlingsprincipen, och det som är i detta tilläggsbelopp där man ska utgå från den enskilde elevens behov och extra stöd, går mycket längre och blir mer rättssäkert för den enskilde eleven. Vi vill stå på elevens sida i detta fall och inte enbart på skolans sida. Därför har vi valt att göra detta. När det gäller den detaljstyrning som pratar om har det tyvärr visat sig att för att detta ska kunna vara möjligt, för att det ska vara så rättssäkert som möjligt och så likvärdigt som möjligt, krävs det att det blir en sådan detaljering. Och för att det ska kunna bli ett överklagande där man kan luta sig tillbaka på lagtext måste den vara så konkret för att det ska kunna vara möjligt. Det blir ju inte gällande på samma sätt om man skulle ha en liten bilagsfolder med och säga: Ungefär det här ska ni utgå från. Det behöver vara väldigt konkret för att vi ska kunna se till att det blir likvärdiga villkor. 11 () replik: När det gäller frågan om en bred politisk majoritet hade det varit väldigt trevligt om man i så fall hade fått en fråga innan propositionen skrevs färdigt. Alliansregeringen har visat ett antal gånger att man inte klarar av det. Vi var ju delaktiga i betygssamtal med utbildningsminister . Det var ett diktat. Det fanns inte möjlighet att ändra ett kommatecken i texten; det var bara att säga ja eller nej. Våra andra partiföreträdare var delaktiga i en diskussion om en energiöverenskommelse där det till slut kom fram att det handlade om att acceptera allianstexten eller inte. Den här regeringen är oförmögen, på grund av sin ideologiska blockering, att göra blocköverskridande överenskommelser. Det har visat sig gång på gång, och jag beklagar detta. Det hade varit bra om vi hade haft sådana samtal om en förhandling innan propositionen skrevs. Det hade varit ett riktigt samarbete. När jag har läst den här propositionen, med viss kunskap från både den kommunala och den fristående sidan, har jag sett att i och med införande av överklagningsrätten hade man kunnat reglera dessa detaljer genom olika överklaganden. Det hade utvecklat sig en praxis, och när jag har diskuterat detta med friskolor har de sagt att de hade föredragit detta långt mer än denna detaljreglering. Det är en väldigt stor risk att denna detaljreglering kommer att detaljreglera de kommunala räkenskaperna och bokföringen på ett sätt som inte är främjande för skolutvecklingen. Men det är ett främjande som skulle behövas! I stället faller ni i gropen och detaljreglerar, som så många politiker gör när de vill göra som tjänstemännen och framför allt juristerna säger. 12 () replik: Vad gäller det som är inne på att vi ska vara konkreta har vi fått en uppmaning från friskolorna och SKL när vi har haft diskussioner att det behöver vara väldigt konkret för att ingen ska känna sig osäker i processen. Det kan man tycka är nackdelen med att vi ska ha detta mer likvärdiga system där det ges mer likvärdiga ekonomiska villkor. Men det är ett behov som vi behöver fylla för att det ska kunna räcka hela vägen fram. Vi är beredda att göra detta, även om man kan tycka att det blir väldigt detaljerat. Det är inte alls heller meningen, precis som var inne på, att kommunen ska sitta och redovisa utifrån varje liten utgiftspost. Det som står i propositionen är att en kommun om man får en fråga och ett eventuellt överklagande ska kunna redovisa i vilka av kommunens poster detta ingår, inte helt konkret detalj för detalj. Så det som är inne på stämmer inte riktigt. Sedan säger också att alliansregeringen är ideologiskt stark, och det håller jag helt med om. Det är precis därför som vi fyra partier också tillsammans har kunnat lägga fram proposition efter proposition, konkreta förslag efter konkreta förslag. Vi är överens, vi tror något mer, vi tror på något större, vi vill något mer! Det är en stor skillnad mellan alliansen och miljöparti, Socialdemokraterna och som verkar vara ett mischmasch i alltihop även vad gäller friskolorna har ni ju tre helt olika inriktningar. Det verkar vara väldigt svårt att komma överens om det om det inte blir så, vilket jag absolut inte hoppas, att drar sig än mer åt vänster och fogar in sig i och Socialdemokraternas kritiska inställning till valfrihet och till friskolor. 13 () replik: replikskifte här påminner mig lite grann om sovjetisk historierevisionism. Vi var inbjudna till några betygssamtal, och precis som sade jag tror att inte var inbjuden där, men vi var det kunde man inte ändra på ett kommatecken. Då tror jag inte att det var så allvarligt menat, utan det var ett medialt tryck som gjorde att utbildningsministern kallade, men han var inte mer intresserad. Skollagen läggs fram 1 700, 1 800, 1 900 sidor men vi har inte satt ett kommatecken. Är det respekt för dem som är ute på skolorna? Gymnasiepropositionen läggs fram, och är det på det här sättet. Jag tycker att det är djupt allvarligt. Sedan kan man också diskutera att ni inte tar i de svåra frågorna. Man lägger fram en gymnasieproposition där utbildningsministern sagt att det var hur enkelt som helst att göra någonting åt IV-programmet. Men det rycks ut, för man kommer inte fram till någon lösning. Antagningskraven till gymnasiet, om det ska vara åtta eller tolv eller hur det ska se ut på de yrkesinriktade programmen, rycks ut. egna hjärtefrågor som omprövning av betyg och annat har hon uppenbarligen inte vunnit, utan det läggs på utredningsuppdrag. Då är det väldigt lätt att lägga fram propositioner. Men vad jag skulle vilja fråga är: Har dina borgerliga kamrater i fel som tycker att det är bedrövligt med den momssats som man slår fast? De hade ett system som verkligen innebar lika villkor som de inte kan tillämpa. Jag skulle vilja fråga: Har de fel? Jag skulle också vilja fråga: Är det rimligt att kommunala skolor tvingas spara men inte fristående skolor? Är det lika villkor? Jag vill verkligen höra uppfattningen om det är lika villkor. För mig går detta inte ihop. Lika villkor är att skolor oavsett driftsform ska ha samma förutsättningar. 14 () replik: Först ska jag ta de konkreta frågorna om gynnande förvaltningsbeslut och momsersättningen på . Den här 6-procentaren i momsen är en del som gäller för hela offentliga sektorn, inte bara för fristående skolor eller fristående verksamhet. Det har gällt som praxis ute i hela landet för alla kommuner . I den här propositionen har vi föreslagit den procentsatsen som praxis för verksamheten på vårt område inom utbildningsområdet. Jag kan hålla med om, och vi i alliansen håller med om, att den kan behöva ses över. Vi har inte nått ända fram i detta eftersom det är hela den offentliga sektorn det innefattar. Vi kan inte göra något enskilt på utbildningsområdet, utan det krävs att vi gör en helhetsöversyn, vilket är någonting som Socialdemokraterna uppenbarligen inte gjorde under sina . Men vi är beredda att se över om den eventuellt till exempel ska sänkas. Det som har gjorts i vissa kommuner när man har tagit för den faktiska kostnaden, vilket innebär att man har tagit lägre, är att kommunen har haft mellanskillnaden och gått med plus på detta. Där måste vi hitta ett system, och därför tycker jag att det vore bra om vi kunde gå vidare för att se om vi kan få ett hållbart system inom hela sektorn. Ni i oppositionen går fram och säger: Vi i oppositionen vill göra en gemensam överenskommelse. Ni tre ska ha ett gemensamt budskap, det är det ni har sagt. Men när vi har efterfrågat vad som är ert gemensamma budskap har ni inte kommit med någonting. Vad är ert gemensamma budskap när det gäller friskolorna, propositionen och betänkandet? Vad vill ni tre gemensamt se till att förändra i detta betänkande? Ni har inget att komma med. Därför går det ju inte att göra en överenskommelse, ! Berätta för mig i din nästa replik var oppositionen står! Vad är det ni gemensamt vill förändra? 15 () replik: Jag tycker att det är jätteallvarligt när man försöker blanda bort korten. Det finns ingen parlamentarisk överenskommelse som någonsin har bestått av sju partier i riksdag. I energiöverenskommelsen var det ni och vi och några till. När det gällde pensionerna var det en lite annorlunda konstellation, och så har det varit varenda gång när det varit fråga om väldigt viktiga beslut. Ni vill inte ha någon överenskommelse, för skolministern kan inte anklaga Socialdemokraterna för en flumskola om man gör upp. Det är vad det handlar om, ingenting annat. Detta får man lida för ute på skolorna, där man så gärna vill ha arbetsro och veta vad som gäller. De tycker att det är bedrövligt att man inte kan hitta en minsta gemensamma nämnare. ska vi rösta om en proposition om vilken man redan nu säger: Det som står där är inte så bra, utan det måste vi utreda. Förra gången var det forskningspropositionen som bara gällde i innan man tillsatte en utredning med nytt uppdrag därför att kriterierna inte var så bra som man då hade kommit på. Hafs, säger jag. Om man verkligen vill ha lika villkor får man sätta sig ned och fundera hur man ska göra. Där har tydligen de borgerliga kamraterna till i inte helt fel. Eftersom jag inte fått svar skulle jag vilja fråga igen: Är det rimligt att kommunala skolor i nästan hela tvingas spara på grund av er politik men inte de fristående skolorna? Är det rättvist, ? 16 () replik: Det är inte som står bakom den finansiella globala kris som vi är inne i just . Den kommer framför allt från och är en internationell kris, vilket innebär att vi i behöver spara, vilket innebär att vi i statsbudgeten behöver spara, vilket innebär att man i landsting och kommuner behöver spara. Som tur är har den här regeringen sett till att vi har ordentliga finanser och sparade under de goda åren i början och inte skvätte i väg allting, som partikamrater ville. Vi såg till att vi har ordning och reda i finanserna så att vi nu kan fortsätta att göra de förbättringar som behövs, framför allt inom skol- och utbildningsområdet. Vi försöker nu rätta till de misstag som Socialdemokraterna gjorde. Vi försöker nu förbättra för elever ute på skolorna. Vi försöker nu förbättra och stärka möjligheterna för alla elever att lyckas att nå kunskapsmålen, att lyckas att förverkliga sina drömmar, att lyckas att komma ut i ett samhälle där det finns arbete och engagemang. Det är det som vi försöker göra och förbättra, det som och hennes partikamrater så totalt misslyckades med. Vad gäller överenskommelser säger att det aldrig varit en överenskommelse med sju partier. Nej, men det är ni som har krävt det. Det är ni som har sagt att ni tre gemensamt måste komma med er del för att ni ska göra en uppgörelse med oss. Det är ni som har sagt det. Kom, vi är öppna för att diskutera. Men kom med era gemensamma förslag. Det gäller att börja i rätt ände för att vi ska hitta en väg ut från detta. 17 (): För oss moderater och oss i alliansen är rätten att välja skola helt grundläggande och fullständigt självklar. Var och en ska själv få bestämma i vilken skola man ska gå. Vi är alla olika som individer, och det finns inte en enda skola som passar alla. Några vill gå i stora skolor med många elever där man får stifta många nya bekantskaper, andra söker den lilla trygga skola där alla känner alla. En del vill gå i en traditionsfylld skola, medan andra vill vara med och bygga upp någonting nytt från början. För några spelar avståndet ingen som helst roll, det viktiga är att man hittar en skola med en profil och utbildning som verkligen passar de egna behoven eller en pedagogik som man verkligen tror på. För andra är närheten till skolan, till vardagsmiljön och till kompisarna det allra viktigaste. En kvarts miljon barn och ungdomar går i olika friskolor och fristående förskolor. Nästan en och en halv miljon har valt kommunala skolor i den egna kommunen eller i grannkommunen. Vi lägger naturligtvis ingen värdering i vilken skola man väljer, det viktiga är att man hittar en bra skola som passar de egna behoven. Så resonerar nog de allra flesta föräldrar, tror jag. För att valfriheten ska fungera för alla familjer är det viktigt att det är lika villkor mellan de olika skolorna. , när jag och de flesta av oss i denna kammare gick i skolan, var valfriheten förunnat väldigt få, dem med tjocka plånböcker. Man fick betala allting privat om man ville gå i en annan skola än den man placerades i. Det ändrade vi med friskolereformen 1992 under stora protester från Socialdemokraterna och .