prot · GW09136 · 2009-06-22 00:00:00 — En annan väldigt oansvarig skattehöjning som finns i ert budgetalternativ är ett återinförande av förmögenhetsskatten mitt i en finanskris, där just bristen på kapital är ett av de största problemen för landets företag. Ska ni igen, mitt under denna kris, driva ut kapitalet ur landet? Jag tror att ni måste tänka om rejält om någon ska ta er politik på allvar. Som ni märker är det inte särskilt många som gör det. Det är ändå så att de här förslagen, som jag bara nämner ett axplock av, är direkt kontraproduktiva. Vad det handlar om är att vi på alla nivåer i politiken, kommunalt, i landstingen och nationellt, måste prioritera. Vi har prioriterat en stor satsning på kommunsektorn. 17 åren 20102012. Vi har också satsat mycket på en aktiv arbetsmarknadspolitik. Det här är själva grunden tillsammans med att angripa krisens källa, nämligen att se till att det finansiella, blodomloppet i samhällskroppen kan fungera på ett så bra sätt som möjligt. Det är grundackordet i krishanteringen. Vi måste som sagt prioritera. Det tror jag också gäller förtroendevalda på nivå. Det är klart att kommunpolitiker nu sätts på prov runt om i . Det var inte så svårt att vara kommunalråd när skatteunderlaget ökade , som , tack vare en framgångsrik jobbpolitik. Det är nu som alla politiker, på alla nivåer, måste göra sig förtjänta av medborgarnas förtroende genom att faktiskt kunna prioritera rätt. Det är det, och , som vi nu gemensamt måste göra på alla nivåer. 10 (): Man får sig åtminstone ett gott skratt när en minister från ett parti som har i opinionsmätningarna säger: Det är inte så många som tror på er. Vi har då i opinionsmätningarna, och de rödgröna partierna har lett 60 opinionsmätningar sedan valet. Jag kanske inte behöver påminna om det. tillhör det allra minsta partiet. Hur många är det som litar på er? Jag vet att vi har ett betydligt större förtroende än parti. nämner att det inte är så svårt att vara kommunpolitiker i högkonjunktur. Det är tydligen inte så svårt att vara kommunminister heller i högkonjunktur om man har heltäckande skygglappar och inte vet om att det kommer en lågkonjunktur efter, om man inte vet att man måste ha ett paraply därför att det kan bli dåligt väder. Man slarvade bara i högkonjunktur bort det som vi hade sett till att bygga upp när vi styrde det här landet. Sedan måste vi ändå ta upp ungdomarna eftersom ni säger att det är så hemskt för dem med vår politik. Det är ju med er politik som var fjärde nu blir arbetslös. Var fjärde ung människa är det som blir arbetslös under er politik. Vi har i våra alternativ föreslagit jobbgaranti för de unga, riktig jobbgaranti, inte en sådan som ni har som kallas garanti men som inte leder till några jobb, som bara är en garanti för att inte få något jobb alls. Passivitet är vad ungdomarna får av er. Vi riktar vårt stöd till de arbetslösa ungdomarna. Vi sänker arbetsgivaravgiften just för dem därför att det är mer effektivt. Det är att använda och ta ansvar för pengarna att se till att man använder dem på rätt sätt, inte smeta ut på alla. Jobben först och ungdomarna först! Se till , , att kommunerna får sina pengar! 11 (): Den här regeringen har nästan gjort det till sin sak att använda sig av nyspråk. Man säger en sak som låter på ett sätt fast man gör någonting helt annat. Det var inte så länge sedan, förmodligen i samband med vårpropositionen, som finansminister och arbetsmarknadsminister skrev en debattartikel där de sade att de satsade 10 miljarder på aktiv arbetsmarknadspolitik. Av de 10 miljarderna var det 7,6 miljarder som gick direkt ut till a-kasseersättning. Det är vad den här regeringen gör. Man säger en sak och gör någonting annat. Då blir frågan: Hur många fler miljarder kommer det att behövas till ökad a-kasseersättning eftersom fler i kommuner och landsting kommer att bli arbetslösa? Hur många miljarder kommer regeringen att få skjuta därför att man har gjort människor arbetslösa, därför att man har valt att inte lägga pengarna direkt till kommuner och landsting nu? Det här är en politik som inte går ihop. För mig är jobb alltid mycket viktigare än att gå på a-kassa eller socialbidrag, men människor blir faktiskt arbetslösa . Väldigt många fler arbetslösa, från 298 000 till 446 000, har vi fått i . När de människorna inte längre får a-kassa måste de ju ha någon ersättning så att de kan överleva för dagen. Jag tycker inte att det är bra med matkuponger, som 32 miljoner invånare lever på i . Jag tycker att man ska ha en skälig ersättning. Allt fler tvingas leva på socialbidrag i , och de socialbidragen är lagstadgade. Dem måste kommunerna betala ut. Det innebär att det blir mindre pengar till välfärdsarbete, mindre pengar till äldreomsorgen, mindre pengar till skolan och barnomsorgen. Det är vad den här regeringen prioriterar, passivitet och bidrag framför jobb. Jag är inte nöjd nu heller. 12 Statsrådet (): Jag tror att de flesta åhörarna här på läktarna håller med mig om att en passivitet är att föredra framför en aktivitet som går ut på att fördubbla arbetsgivaravgiften för unga människor, att göra det dubbelt så dyrt att anställa en ung människa. En sådan aktivitet tror jag att de flesta kloka bedömare betackar sig för. Det är imponerande att har stark tilltro till en ekonomisk politik som , och andra kan tänkas utforma när ni hittar fram till en gemensam uppfattning om detta. Era respektive motioner går åt olika håll. Man vet inte riktigt vad riktningen är. Vi får väl avvakta och se om det förtroende som har också sprider sig till något vidare kretsar framöver. Jag tror att de svenska medborgarna kan lita på att den här regeringen håller i våra gemensamma pengar för att de ska räcka genom hela krisen, också till de gamla och långvarigt sjuka samt till våra barn och ungdomar i den del där kommunerna och landstingen har ett ansvar för detta. Vi kommer inte att lämna de svaga och utsatta i sticket. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2008/09:537 om kommuners upphandling av avfallshantering 13 Statsrådet (): har frågat mig när jag avser att presentera de fördjupade analyser som den så kallade Sysavdomen kommer att få på den kommunala sektorn, respektive vilket utrymme EG-rätten egentligen ger på detta område. önskar veta om jag avser att ta initiativ för att se över den aktuella lagstiftningen på svensk nivå och EU-nivå samt vilka initiativ jag avser att ta för att kompensera kommunernas bristande möjligheter till effektiv samverkan. Den så kallade Sysavdomen (RÅ 2008 ref 26) får, precis som påpekar, stora konsekvenser för den kommunala sektorn. Domen innebär att kommuner och landsting är skyldiga att tillämpa bestämmelserna i lagen om offentlig upphandling när de köper tjänster från sina hel- eller delägda bolag. har i ett antal mål prövat frågan om stat och kommuner kan avstå från att tillämpa kravet på upphandling i upphandlingsdirektiven när de köper tjänster från sina bolag. För att så ska vara möjligt måste kommunen ha en kontroll över bolaget som motsvarar den kontroll kommunen har över den egna förvaltningen, och verksamheten i bolaget ska till övervägande del vara inriktad på att tillgodose kommunens behov, de så kallade Teckalkriterierna. Regeringsrättens dom innebär att för att Teckalkriterierna ska vara tillämpliga i krävs att vi inför ett särskilt undantag i svensk lag. Även om vi inför ett sådant undantag innebär det inte att köp av tjänster från kommunala bolag automatiskt kan göras utan upphandling. En prövning om undantaget är tillämpligt måste göras i varje enskilt fall. För att ett bolag ska vara undantaget från kravet på upphandling måste detta ha sin huvudsakliga verksamhet inriktad på kommunen. Kommunen måste dessutom se till att man verkligen utövar full kontroll över verksamheten i bolaget. Det är svårt att bedöma hur många kommunala bolag som kan uppfylla dessa krav. När det gäller frågan om ett undantag ska införas i svensk lagstiftning måste man också väga värdet av största möjliga frihet för kommuner och landsting att organisera sin verksamhet mot de fördelar en ökad konkurrensutsättning ger för att få tjänster och varor till bästa möjliga pris. Min intention är att föreslå regeringen att tillsätta en utredare som ska få i uppdrag att på djupet analysera denna fråga. I det korta perspektivet gör jag dock bedömningen att det finns anledning att överväga behovet av ett temporärt undantag för Teckalkriterierna i svensk lagstiftning. Denna fråga bereds inom . 14 (): Jag börjar med att tacka för svaret, även om jag inte kan avhålla mig från att påpeka att detta svar påminner mycket om det svar jag fick på i stort sett samma fråga. I föregående debatt pratades det om favoriter i repris, och jag tycker att det kan gälla också denna debatt. svarade : För att jag ska kunna ta ställning till behovet av förändrad lagstiftning krävs en fördjupad analys av exakt vilka konsekvenser domarna kommer att få på den kommunala sektorn och marknadens aktörer. Ministern sade vidare i debatten: Sysavdomarna har verkligen satt fingret på att vi har en hemläxa att göra på området. Han avslutade sitt inlägg med att säga: Vi har ingen tid att förlora. Vi arbetar så fort och effektivt som möjligt tillsammans med de inblandade parterna för att analysera och komma med förslag. Det har gått förra gången. återkommer ministern med att säga att han avser att föreslå regeringen att tillsätta en utredare som ska få i uppdrag att på djupet analysera denna fråga. Jag anser att denna tidsspillan är ett misslyckande från regeringens sida. och hans kolleger har inte levt upp till de krav som jag anser att man måste ställa på regeringsduglighet i denna fråga. Kanske ministern kan förklara denna senfärdighet, men jag misstänker att den har att göra med en enligt min uppfattning överideologisk syn på fördelen med konkurrensutsättning av allmännyttig verksamhet inom åtminstone delar av regeringen. Det vore synd om detta skulle blockera en pragmatisk tillämpning av EU:s lagstiftning på området. Jag vet att även bland många borgerliga politiker, inte minst på nivå, men även här i , finns en önskan om att kommunerna på ett effektivt sätt måste kunna samverka sinsemellan och med egna eller gemensamma bolag. Till exempel deltog i debatten centerpartisten , som då bland annat sade: Jag konstaterar att det i min hembygd finns ett flertal verksamheter som kommer att drabbas om Regeringsrättens dom får genomslag. Alla kommuner kommer att drabbas. Det kan enligt min mening inte vara i det allmännas intresse att genom konstlade åtgärder skapa mängder med problem. Även deltog och välkomnade att då som minister i sitt svar så tydligt betonade det lokala självstyret. Så här i slutet av terminen och efter talmannens sommartal som vi fick höra , och när solen skiner därute, får jag väl anstränga mig en smula och se något positivt i ministerns svar. Även om ministern ännu inte har tillsatt den utredare som ska analysera frågan bedömer dock att det finns skäl att överväga behovet av ett temporärt undantag för Teckalkriterierna i svensk lagstiftning. Denna fråga bereds inom . Det är bra, ministern, men det borde redan ha varit gjort. Det känns så segt. Jag kommer att tänka på och som undrade vad de gjorde på banken efter kl. 3. Kom till skott, ministern. Sluta överväg och analysera. 15 Statsrådet (): Visserligen vet jag nu att intar en corner position i EU-skepsis, men jag har ändå svårt att se hur en rödgrön regering egentligen skulle kunna agera annorlunda, givet att ändå ska vara medlem i Europeiska unionen. Vi har en direktivstyrd upphandlingslagstiftning som syftar till att skapa konkurrens och ökad kvalitet för de varor och tjänster som den offentliga sektorn köper. När alla kommuner producerar tjänster i egen förvaltning krävs inte upphandling, men när man köper av eget bolag uppstår ett problem. Det är inte nytt. Teckalmålet ägde rum . kan visserligen tycka att den här regeringen agerar långsamt, men det hade varit möjligt för tidigare regeringar, där hade inflytande, att helt fritt införa Teckalkriterierna för länge sedan. Det har man nu inte gjort, och skälet till det är kanske främst att det så långt saknas tillräckligt starka rättsmedel på upphandlingsområdet. Det har gått att bryta mot reglerna utan att det har kunnat beivras, men är rättsmedelsdirektiv på gång. Det förvånar mig att en riksdagsledamot i en skriven interpellation ifrågasätter Regeringsrättens dom den högsta förvaltningsdomstolen vi har i . Det är trots allt så att uppgift är att stifta lagar, inte att recensera hur domstolarna tolkar lagarna. I så fall ska lagarna ändras. har inte infört Teckalkriterierna, och Regeringsrätten har gjort sin bedömning i Sysavfallet. aviserar jag alltså här dels att det är min intention att tillsätta en utredning som djupare ska analysera den här frågan, dels att frågan om ett temporärt införande av Teckalkriterierna i svensk lagstiftning övervägs och bereds i . 16 (): Vi hade den här debatten , och jag tycker alltså att det här borde ha varit gjort . Det var därför jag tog upp interpellationen igen. Jag vet inte om ministern har sett att det relativt , , har kommit en dom från som berör den här frågan. Den har bland annat refererats på SKL:s hemsida. Det handlar om ett samarbete som fyra tyska kommuner har ingått med stads renhållningstjänst utan offentlig upphandling. reagerade då och anmälde det inträffade till , som dock dömde till de samverkande kommunernas fördel eftersom samarbete mellan de lokala myndigheterna syftade till att säkra att ett allmännyttigt uppdrag, det vill säga återvinning av avfall, utfördes. Dessutom är det särskilt intressant, som även SKL:s jurist påpekar, att hänvisar till avfallsdirektivet och att en av de viktigaste åtgärderna enligt det direktivet är att sörja för att avfallet omhändertas vid en så nära belägen anläggning som möjligt. Det var en av de saker jag tog upp i interpellationsdebatten . Det går alltså att tolka EU-lagstiftningen och Teckalkriterierna, menar jag. Den nya EG-domen bevisar och understryker också detta. I sitt svar säger ministern, om jag går lite närmare in på det, att han vill värdera och analysera fördelen med största möjliga frihet för kommuner och landsting mot fördelarna med konkurrensutsatt verksamhet för att skapa bästa möjliga pris. Jag är lite orolig för att en sådan inriktning på utredningen kan leda fel och att den kan bli alldeles för vid. Borde inte denna utredning och analys just ha fokus på hur man ska tillämpa och revidera den svenska lagstiftningen så att Teckalkriterierna kan tillämpas i ? Jag tycker att har mycket på fötterna så att man kan tillämpa dessa kriterier. Det görs även i andra länder i , och till exempel inom avfallsområdet, men i en mycket större fråga. Det gäller förhållandet mellan kommuner och landsting och bolag generellt sett. Det är en väldigt stor fråga, vilket vi nog är överens om. Vi behöver inte ha både livrem och hängslen, menar jag. Låt inte den utredning som ministern nu avser att tillsätta gräva ned sig i frågan så till den grad att ingenting händer utan det enda resultatet kanske blir en ny debatt kanske en utredning som hamnar i byrålåda, och kanske i lagom tid för att det kommande riksdagsvalet ska lägga sin förlamande hand över frågan. Därför frågar jag avslutningsvis, : När tror du att du kan lämna besked till kommuner, kommunala bolag och näringsliv på grund av den här utredningen? Kommer det att bli före kommande valrörelse? 17 Statsrådet (): Jag tycker fortfarande inte att det är lämpligt för oss att ifrågasätta Regeringsrättens dom. Det som hände i var att kommunerna hade ingått ett kommunalförbund. Där gjorde man någonting som de aktuella svenska kommunerna inte har varit beredda att göra, nämligen överlämna makten över detta till en ny juridisk person. Det har inte varit aktuellt i , och därför haltar den här bilden betänkligt. Jag ger som sagt, fru talman, två besked . Det första är att det blir en utredning, och när den kan bli verklighet och är klar går inte att säga . Det andra är att jag är beredd att föreslå att det införs temporära regler som kommer att skapa klarhet. 18 (): Ja, tiden går det har gått vi debatterade den här frågan senast. Det har rört sig ett myrsteg: Ministern är beredd att göra ett temporärt undantag. Han är beredd att tillsätta en utredning, som borde ha tillsatts . Det är alltid något. Jag hoppas verkligen att utredningen kommer att jobba snabbt och effektivt så att den inte kommer i långbänk, för det är en väldigt viktig fråga. Jag tycker att det är en utmaning för den här regeringen att klara av frågan före nästa valrörelse. 19 Statsrådet (): Vi har kanske inte tillräckligt mycket berört den fundamentala skillnaden mellan och regeringen, nämligen att det för är en självklarhet att det är kommuner som ska sköta den här verksamheten. Det är det inte för oss. Det finns enorma investeringsbehov på det här området framöver, och det är viktigt att det också finns en privat sektor som är beredd att investera. De tekniska kraven på rening och så vidare kommer att göra att det behövs mycket stora investeringar. Att då på förhand skapa en lagstiftning som exkluderar privata investeringar på ett så här viktigt miljöområde anser inte vi vara klokt. Därför vill vi se till att det finns möjligheter för privata investerare att komma in här. Vi tror nämligen att det här kanske inte är kärnan i verksamhet, utan det är andra saker. Det är att värna vård, omsorg och skola det är där vi bör lägga huvuddelen av våra investeringar. Framtida krav på ökad teknisk precision i de här processerna gör att det kommer att bli mycket dyrt, och då är det viktigt att vi har en möjlighet att få in andra investerare, inte bara skattebetalarna. Deras pengar kommer att behövas för att värna välfärdens kärna. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2008/09:496 om statlig verksamhet i 20 (m): har frågat om näringsministern avser att vidta några åtgärder för att ersätta de statliga jobb som försvinner inom Viskan och SVT för att trygga sysselsättningen i . Interpellationen har överlämnats till mig. Situationen på arbetsmarknaden i och i övriga landet är allvarlig. Regeringen har därför vidtagit en rad arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Bland annat har regeringen intensifierat förmedlingsverksamheten, utökat antalet platser i arbetspraktik, förstärkt nystartsjobben för att hjälpa de långtidsarbetslösa och satsat på fler utbildningsplatser inom . Regeringen har också gjort en stor infrastruktursatsning och infört en skattereduktion för reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad för att stärka efterfrågan på arbetskraft inom byggsektorn. När det gäller anstalten Viskan debatterade jag den frågan med för en månad sedan med anledning av en interpellation som han ställt. Jag har fått information om att Kriminalvården fattat beslut om att verksamheten på Viskan kommer att upphöra . Jag vill framhålla att det är Kriminalvården som, inom de ramar riksdag och regering beslutar, ansvarar för fördelning av såväl personella som ekonomiska resurser inom myndighetens olika verksamhetsdelar. Kriminalvårdens uppdrag är att bedriva effektiv kriminalvård i syfte att varje skattekrona ska användas så effektivt som möjligt. Inom pågår ett arbete för att ta till vara den kunskap och kompetens som finns vid anstalten Viskan. Låt mig avsluta med att säga att det är regeringens uppfattning att tillväxt och konkurrenskraft framför allt främjas av goda generella villkor för företagande och entreprenörskap. Regeringen följer också noga utvecklingen av varsel i olika branscher och i olika delar av landet, bland annat med stöd av de regionala samordnare regeringen utsett i exempelvis . 21 HANS (): Jag vill börja med att tacka justitieministern för svaret. Jag kan kanske också passa på att gratulera till det utökade ansvarsområdet. Jag ställde en fråga till näringsministern om åtgärder för att trygga sysselsättningen i med anledning av att det nu försvinner många arbetstillfällen. Uppenbarligen är detta nu justitieministerns ansvar. Det är lite svårt att förstå kopplingen. Justitieministern har visserligen ansvaret för Viskananstalten, att det nu stängs en mycket väl fungerande verksamhet och att den kriminalvård som bedrivs där flyttas till andra orter. Bakgrunden till den här interpellationen var att jag ville ha en lite vidare debatt med näringsministern om statens ansvar när man lägger ned verksamheter. Det här handlar dessutom om två verksamheter som båda placerades i kommun av regionalpolitiska skäl. Socialdemokratiska regeringar har placerat dem där för att mildra effekterna av stora industrinedläggningar för . Det här handlar om en utsatt glesbygdskommun. har befolkningen i ungefär halverats. ligger man på dryga 10 000 invånare. försvinner 90 statliga jobb . Jag skulle kunna förstå nedläggningarna om det handlade om ren effektivisering, men så är det egentligen inte. Digitaliseringsverksamheten vid SVT måste förr eller senare utföras. Förmodligen blir det nu tyvärr på andra orter än . Och vården av de interner som finns på Viskan eller av dem som skulle ha funnits där framöver kommer förmodligen att kräva lika mycket arbete och lika mycket personalinsatser om den förläggs någon annanstans. Kanske blir det till och med mer, för det finns en överhängande risk att de nu kommer att hamna på slutna anstalter där man har högre personaltäthet. Grundfrågan är: Har staten ett regionalpolitiskt ansvar när man lägger ned verksamhet på en ort, en liten glesbygdsort? Att döma av ministerns svar har man inget ansvar förutom det som gäller rent generellt. Alla förstår ju att de åtgärder som är verksamma i , eller för den delen inte duger i . Man har helt andra förutsättningar. Jag konstaterar att de åtgärder som ministern räknar upp och som regeringen nu vidtar har väldigt liten bäring på de människor som friställs när Viskan och SVT:s verksamhet läggs ned. För många blir flytt den enda lösningen, för det är för långt att pendla. Då kommer svårigheten för dem som drabbas att sälja sina fastigheter många bor ju i villor. Men framför allt är det ett dråpslag för en liten kommun som kämpar för sin överlevnad. Vartenda ett av dessa arbetstillfällen behövs. 22 (m): Som statsråd får man vara beredd att ta alla typer av frågor, men i det här avseendet är det klart att det är kriminalvården som är mitt huvudansvar, och det är viktigt nog. Naturligtvis är det av stor betydelse ur verksamhetsperspektivet att ta vara på den kompetens och erfarenhet som finns hos personalen på , och det har vi talat om . Skälet till den nedläggning som görs är inte enbart effektivisering. Man måste också se den nyinvestering som man gör i att bygga nya anstalter, också i den norra delen av landet. Då ser man den sammantagna bilden för Kriminalvårdens del. Dessvärre finns det ett eftersatt renoveringsbehov och en del annat som har gjort att just den här enheten är sådan att man ur Kriminalvårdens hellre väljer att lägga ned den. beskrivning av de svårigheter som kommun har är ingen nyhet för mig. Det råder inget tvivel om att ett nedläggningsbeslut innebär att kommunen förlorar arbetstillfällen. Har då staten ett ansvar? Ja, det tror jag att vi båda är överens om. Däremot är nog den här regeringen mer benägen att erkänna att de traditionella metoderna fungerar mer än temporärt. Vi i regeringen kan inte sitta i och besluta om olika verksamheter och stödinsatser och på det sättet ta bort verkningarna av den finanskris som ger varsel också på andra håll. Vi måste arbeta med generella metoder och generella verktyg. Genom de regionala samordnarna har vi försökt att få ett regionalt arbete att fungera bättre och mer samordnat för att just ta vara på den kraft och de idéer som kan finnas i olika delar av landet. Det är en modell som jag tror mycket på. På kriminalvårdens område är den synpunkt som har kommit från samordnaren enbart den att man borde avstå från att lägga ned Viskan, vilket Kriminalvården inte har tyckt vara möjligt.