prot · GW0963 · 2009-01-27 00:00:00 — Det är klart att denna otydlighet i verksstruktur och ledning inte var till gagn för de arbetslösa, utan precis tvärtom ledde det till en suboptimal myndighetsstruktur som på något sätt blev, om jag får uttrycka det så, lite grann av den offentliga sektorns parkeringsplats när det gäller alla möjliga saker, det vill säga att så fort en reform, en åtgärd eller en politik var misslyckad någon annanstans skrev man in i Ams regleringsbrev att de skulle ta hand om det. Det blev en väldigt otydlig organisation. är det en myndighet med ett mål, och det är att ägna sig åt kärnuppgiften: att förmedla arbeten och att se till att vi vänder upp och ned på organisationen på så sätt att det är den enskilde arbetsförmedlarens uppgift och arbete som står i centrum. Därtill har vi tillskjutit resurser. är det 3 ½ miljard extra till Arbetsförmedlingen i höjt förvaltningsanslag till arbetspraktik, praktisk kompetensutveckling och ja personliga coacher. En del av det det rör sig om 1,1 miljard till personliga coacher upphandlas från kompletterande aktörer. Detta är någonting som välkomnas av Arbetsförmedlingen när man är ute på besök runt om i landet. Man vill hitta former för att samarbeta med andra runt omkring. Detta motsvarar 60 000 åtgärdsplatser . Jag vill nog vända mig mot bilden här av en nedrustad och hemsk Arbetsförmedling och tycker att arbetsförmedlarna gör ett väldigt bra arbete. Deras insatser kommer att vara efterfrågade och väldigt uppskattade under det år vi nu går till mötes. tal om kränkning kan vi vid tillfälle ta upp. Jag tycker att det är ett väldigt stort resursslöseri att människor som borde ha ett arbete att gå till går arbetslösa. Därför har jag svårt att se att det är kränkande att erbjuda människor arbete för att de ska kunna uppbära arbetslöshetsförsäkring och att man, precis som , gör det . Talet om att det är en kränkning att man ska anvisas arbete när man går på a-kassa förstår jag inte. Jag förstår inte riktigt hur kan se det som en del i Socialdemokraternas jobbpolitik. Slutsatsen, för att gå tillbaka till frågan vad ministern avser att göra för att tillgodose framför allt unga och nyanlända akademikers behov av stöd vid Arbetsförmedlingen handlar självklart i grunden om ett ordentligt stöd för Arbetsförmedlingen så att man kan genomföra sina viktiga och stora uppgifter och uppdrag . Dels handlar det om organisation, det vill säga att man har en myndighetsstruktur som är bättre lämpad när det gäller att genomföra sina uppgifter. Dels handlar det naturligtvis om att ha, om jag får uttrycka mig så, en verktygslåda för att kunna genomföra det som är målbilden. Syftet med 3 ½ miljard extra , som sagt, i höjt förvaltningsanslag till arbetspraktik, praktisk kompetensutveckling och upphandling av personliga coacher som behövs är att hjälpa den enskilde. Huruvida detta leder till att den internationella akademikerförmedlingen återuppstår i någon form har jag ingen kännedom om. Men jag utgår naturligtvis från att Arbetsförmedlingen organiserar så att man har möjlighet att på bästa sätt möta olika typer av målgrupper för att nå det resultat som man vill nå. 92 (): Littorin lämnar här ett tydligt besked: Arbetsförmedlingen står väl för att möta jobbkrisen. Det de gjort hitintills kommer att räcka och är bra. Det är det första beskedet vi får här , och det tar vi med oss. Också jag tycker att Arbetsförmedlingen har gjort ett fantastiskt jobb trots all den oreda som Littorin skapat i organisationen. Också när det gäller a-kassan och socialbidraget är Littorins besked att det är bättre att nyutexaminerade studenter får vända sig till socialen när de inte får jobb än att ha den lägsta a-kassan, för Littorin är stolt över att ha avvecklat studerandevillkoret, som ju innebar att studenter fortare blev klara. Det var ett sätt att stärka arbetslinjen, vilket Littorin uppenbarligen inte begriper. Han är stolt över att de här människorna nu i stället tvingas vända sig till . Ett besked till får vi av Littorin: Det är helt okej. Ta risken och skaffa dig en utbildning och investera i både lån och lön! Det är helt okej. Om får bestämma ska du ta första bästa jobb, oavsett utbildning och var som helst i landet. Snacka om att investera i dåtid! Det är ju så Littorin vill locka fler i vårt land att utbilda sig. Nej, vi socialdemokrater har en annan politik. Vi vill investera i kunskap. Därför har vi högre ambitioner när det gäller högskola och forskning; det vet Littorin. Vi vill reformera Arbetsförmedlingen så att den också kan möta akademiker utifrån deras specifika behov. Vi vill även stärka inkomstförsäkringen som ett led i att stärka arbetslinjen. Det ska finnas krav för alla det är viktigt och rimligt men då krav som är sådana att hänsyn också tas till bakgrund och erfarenheter. Mot detta står en fantasilös moderatledd regering som är ganska stolt över de missgrepp som vi sett under dess två första regeringsår. 93 Arbetsmarknadsminister (): Det som kallar för missgrepp har lett till en arbetslöshetsnivå som är betydligt lägre än arbetslöshetsnivån när vi tog över och som är betydligt lägre . När det gäller studerandevillkoret är det min grunduppfattning att arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring måste hävdas, det vill säga att arbetslöshetsförsäkringen ska försäkra arbetslöshet alltså bortfall av inkomst på grund av förlorat arbete. Arbetslöshetsförsäkringen ska inte försäkra missväxt eller vad vi nu ska kalla det för i största allmänhet. Dessutom är naturligtvis där tycker jag att har helt rätt valideringen en oerhört viktig fråga när det gäller att se till att vi har möjlighet att värdera den typ av utbildningar som en del arbetsgivare har svårt att ta till sig. Att se till att vi får en väl fungerande organisation kring detta tror jag är oerhört viktigt. Jag hoppas att vi får möjlighet att återkomma till den debatten, för den är oerhört viktig. Slutsatsen blir naturligtvis följande: När vi står här och frågan återigen är om vi avser att göra något för de utrikes födda akademikerna är svaret ja, i den meningen att vi tillför det är ju vad frågan i interpellationen handlar om kraftfulla resurser och att vi gör det möjligt för Arbetsförmedlingen att göra precis det som den kan göra och ska göra i sämre tider. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2008/09:236 om utanförskapet i miljonprogramsområdena 94 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig vilka initiativ jag avser att vidta med anledning av krisen för att bryta den negativa jobbutveckling vi ser i landets miljonprogramsområden. Han har vidare frågat mig vilka initiativ jag avser att vidta för att instegsjobben ska komma i fråga för fler människor. Jag vill först kommentera uppgift om ökningen av arbetslösheten för utrikes födda. Uppgiften förefaller gälla antalet utrikes födda inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Det antalet ökade mellan en procentuell ökning som är hög men ändå på samma nivå som för samtliga inskrivna. De uppgifter som SCB presenterade från senaste arbetskraftsundersökningen bjöd på spännande läsning. De visar att utrikes föddas sysselsättning såväl antals- som andelsmässigt, till skillnad från svenskföddas, ökade mellan fjärde kvartalet 2007 och . De utrikes födda männen står för den största ökningen antalsmässigt. De utrikes föddas sysselsättning ökade med 29 000 personer medan de svenskföddas minskade med 23 000 personer. För att dämpa effekterna av nedgången i ekonomin har regeringen presenterat ett omfattande arbetsmarknadspolitiskt paket. Jag fördjupar mig inte nu i paketets olika delar eftersom jag kommenterat dessa i andra interpellationssvar . Jag nöjer mig här med att säga att de alla syftar till att underlätta för personer med svag ställning på arbetsmarknaden att få ett arbete. Beträffande instegsjobben är jag fullt ense med om att fler nyanlända bör få möjlighet till sådana anställningar. I den interpellationsdebatt om instegsjobben som och jag hade kommenterade jag de förändringar i regelverket för instegsjobben som trädde i kraft . Förändringarna infördes just för att ge fler nyanlända invandrare tillgång till instegsjobb. Vi har sedan den förra debatten kunnat konstatera att instegsjobben ökat markant. De ändrade reglerna har alltså haft avsedd effekt. Jag skulle också vilja påminna om att det finns fler vägar till arbetsmarknaden än via instegsjobben. Nystartsjobben har fungerat väl för utrikes födda, som utgjort nästan en tredjedel av alla som haft nystartsjobb. De nyanlända har uppgått till . För nyanlända invandrare kan ersättning vid nystartsjobb lämnas till arbetsgivaren som längst . Regeringen fördubblar nu kompensationen till arbetsgivaren vid nystartsjobb. Även det arbete som bedrivs inom ramen för det utvecklingsarbetet är viktigt. 21 kommuner har fått erbjudande om att teckna lokala utvecklingsavtal med staten för perioden 20082010 för ett gemensamt utvecklingsarbete i sammanlagt 38 stadsdelar med utbrett utanförskap. 18 kommuner har tecknat avtal. Arbetsförmedlingen fick i uppdrag från regeringen att ingå i de lokala partnerskap som ska bildas i kommuner med lokala utvecklingsavtal i syfte att genom lokal samordning få ut mesta möjliga av de samlade resurser som står till buds. För att förbättra utrikes föddas etablering på arbetsmarknaden krävs det insatser inom flera olika politikområden. Regeringens bedömningar av vilken inriktning integrationspolitiken bör ha samt vilka strategiska områden och frågeställningar som genomförandet av politiken bör fokusera på fram presenterades för i en särskild skrivelse . Regeringen återkommer till med förslag till styrning, ansvar, utformning och finansiering av flyktingmottagandet samt andra insatser som påskyndar arbetsmarknadsetableringen för nyanlända invandrare. Arbetsförmedlingen ska avlämna en redovisning av Arbetsförmedlingens arbete med utrikes födda . Innan jag tagit del av redovisningen finner jag inte anledning att överväga ytterligare förändringar i reglerna för instegsjobb. Mot bakgrund av att regeringen presenterat en rad åtgärder för att hantera den rådande konjunkturavmattningen finner jag heller ingen anledning till ytterligare initiativ för att bryta den negativa jobbutvecklingen i miljonprogramsområden. 95 (): Om man i allmänhet tycker att den jobbpolitik som fört har varit misslyckad och upplever att den inte har gett det resultat de lovade i valrörelsen kan man inte tala om något annat än ett veritabelt misslyckande, ett jobbfiasko, när det gäller integrationsområdet. Det dröjer fortfarande innan en man som har kommit till får möjligheten till självförsörjning. För en kvinna dröjer det ännu längre. Skillnaden mellan inrikes föddas och utrikes föddas förvärvsfrekvens är så stor som . Då spelar det ingen roll att Littorin här försöker hitta siffror och beskriva det hela på ett sätt som inte riktigt stämmer överens med verkligheten. Littorin vet till exempel lika väl som jag att tre av tio nystartsjobbare har jobbet kvar efter det att nystartsjobbsperioden har gått ut. Dessutom har kritiserat regeringen, gett regeringen och Littorin bakläxa i fråga om det kreativa sätt varpå man redovisar en jobbökning som man hävdar har skapats med olika förändringar. Det finns all anledning att alltid vara optimistisk, se ljust och måla ljusa bilder. Men det inger ingen trygghet. Även om Littorin gör allt vad han kan för att klamra sig fast vid de senaste positiva siffrorna döljer det inte ert misslyckande inom integrationens område. Det döljer definitivt inte den passivitet som ni har visat på det här området. Det vi ser nu är ett där utanförskapet ökar väldigt snabbt och där sammanhållningen i samhället eroderas. Det är någonting som i och för sig inleddes redan innan. Jag vill påstå att det var när valde att gå sin egen väg och släppa det framgångsrika samarbete under förra mandatperioden kring flyktingmottagandet som de hade med oss som det riktigt gick åt fel håll. Visst, vi har haft en ökande segregation . Men när i sin iver att vinna makten försökte inkompetensförklara vårt sätt att hantera flyktingmottagandet, där det ändå fanns samsyn, tror jag att mycket tid gick förlorad. Sedan vann man makten, och väldigt lite har gjorts för att organisera flyktingmottagandet på ett bättre sätt. Det har gått , och först nu kanske vi ser ett bättre mottagande. Men vi hade hoppats på att Littorin och den borgerliga regeringen tagit ett ansvar för en bredare uppgörelse kring de här frågorna, som är så viktiga. När det sedan gäller instegsjobben, den borgerliga regeringens flaggskepp för att underlätta nyanländas inträde på arbetsmarknaden, hade vi en debatt , som Littorin sade. finns det, just , endast 2 000 i hela vårt land som getts möjligheten till ett instegsjobb. säger att han är helt överens med mig om att han gärna skulle vilja se fler. Men i nästa mening säger han att han inte tänker göra något för att det ska bli så. Han väljer passivitet och avvaktans politik. En fråga skulle jag vilja ställa om den utvecklingen, ett arbete som jag tycker är oerhört viktigt. Det är välkomna insatser. Kan Littorin redogöra för mig hur mycket resurser den moderatledda regeringen anslagit för att de här viktiga avtalen ska komma till stånd? Vilket ansvar tar regeringen för det utanförskap som växer? 96 Arbetsmarknadsminister (): När det gäller flyktingmottagandet kanske det är bättre att diskuterar frågan med migrationsministern, som kom in i kammaren. Det finns säkert all anledning att diskutera den frågan vidare. Vår utgångspunkt är naturligtvis att en så snabb kontakt med arbetsmarknaden som möjligt är oerhört viktig för att underlätta för personer med utländsk bakgrund i att komma in och känna delaktighet, lära sig språk eller vad det nu kan vara. Det är oerhört viktigt, och där tror jag inte att vi har någon som helst skild syn. När det gäller instegsjobben är det klart att de borde vara fler. Jag tycker naturligtvis precis som i fråga om nystartsjobben att alla som kvalificerar sig borde få möjlighet att få ett jobb den vägen. Det är därför som vi kontinuerligt har varit beredda att se över det regelverk och de kriterier som styr för att se till att vi har så bra regelverk som möjligt. Vi hade en diskussion om det som uppfattades som krav på kollektivavtal, och vi kommer att ha den debatten . Vi är beredda att ändra på de regler som kan tänkas stå i vägen. ((): Den tar vi sedan.) Den kan vi definitivt ta sedan, men jag vill bara påpeka att i föregående inlägg sade att vi inte gör någonting. Det är precis tvärtom, och jag illustrerar det på det här sättet. Vi pratar om instegsjobb de borde absolut vara fler. Men jag vill påpeka två saker. En del personer med utländsk bakgrund har i stället för via instegsjobben kommit in via de ordinarie nystartsjobben. En stor andel med utländsk bakgrund finns där. En del har, som jag sade i mitt första inlägg, fått reguljära arbeten utan stöd via nystartsjobb eller instegsjobb. Det är naturligtvis glädjande. Då återstår frågan: Är jag beredd att göra något ytterligare? Det är det interpellationen handlar om. Man ställer frågan: Vilket initiativ avser ministern att vidta för att instegsjobben kan komma i fråga för fler människor? Svaret är precis som i det första inlägget: Eftersom redovisar sitt arbete med utrikes födda vill jag avvakta den rapporten för att se hur man har arbetat, hur man uppfattar att det har tagits emot och hur det fungerar. Jag ska naturligtvis inte säga att vi aldrig kommer att återkomma. Det här är en oerhört viktig diskussion och en viktig fråga. Det är med ödmjukhet man måste se på olika typer av angreppssätt för att underlätta integrationen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund så att den fungerar bättre än den har gjort tidigare. Här finns det säkert en del att lära av andra länder, men förmodligen inte så mycket, tyvärr. Vi har i andra interpellationsdebatter pekat på problem med integration i till exempel, och det är oerhört avskräckande. Så ska det inte gå till. Vi vill naturligtvis att de som kommer utrikes ifrån ska ha en möjlighet att snabbt ta sig in. Men att sysselsättningsgraden bland akademiker, som vi diskuterade i den förra interpellationsdebatten, skiljer mellan svenskar och utrikes födda och att det ser ut på det sättet på svensk arbetsmarknad är helt oacceptabelt. Vi måste fortsätta att arbeta med detta. Några saker har vi gjort, och vi ska nu utvärdera Arbetsförmedlingens arbete som sagt . Jag ska inte utesluta att vi kan göra mer saker. 97 (): Delar av utvärderingen finns redan. Nystartsjobben ger oavsett bakgrund endast tre av tio jobb efter det att nystartsjobbsperioden med subventioner är över. Det är sämre än mycken annan arbetsmarknadspolitik som förts i det här landet, aktiv arbetsmarknadspolitik, som till och med efterfrågar . Det har varit en paradgren i vårt land. Trots Littorins hattande med instegsjobben och förändringar i två omgångar omfattar de endast 2 000 människor . Littorin väljer att här ge besked att han vill fortsätta att vänta och se. Förvisso tillhör flyktingmottagandet ett annat statsråds område, vi har en integrationsminister. Men för mig finns det ingen annan viktigare minister än just arbetsmarknadsministern när det gäller att klara integrationen i vårt land. Vi vet att nyckeln in i är jobb. Det stavas jobb A och O. Det är vägen. Här har vi en minister vars enda insats egentligen som han bär ansvar för, instegsjobben, inte fungerar, trots att han ändrat på det . Här väljer han att inte komma med nya förslag trots att vi går in i en djup lågkonjunktur och vet att vid sidan av ungdomar är det just utrikes födda som går ut först. Det är de som försvinner från arbetsmarknaden först. Ministern svarade inte på den enda fråga jag ställde, för han hade så mycket annat att prata om. Arbetsmarknadsministern lyfter fram arbetet med de utvecklingsprogrammen, som vi tycker är oerhört välkommet. Det bygger vidare på de storstadssatsningar som vi gjorde för att möta utanförskapet och de växande klyftor vi såg i storstadsregionerna. Kan Littorin redogöra för mig hur mycket resurser den moderatledda regeringen har anslagit för det här viktiga avtalet? Vad är statens ansvar för att möta krisen, och hur mycket vill man ta ansvar för det ekonomiskt? Det är ju viktigt. 98 Arbetsmarknadsminister (): I värld blir det liksom aldrig rätt. Om jag väntar på den utredning eller den rapport som kommer för att få ett bra underlag för att kunna vidta bra åtgärder, då är det fel. Om jag inte väntar utan gör något, då hattar jag. Det är alltså lite svårt att se hur det någonsin kan bli rätt. Jag bara konstaterar att jag har en ganska ödmjuk inställning till de åtgärder vi vidtar. Målet är det viktiga. Målet måste naturligtvis vara att se till att fler kommer in på arbetsmarknaden. Det gäller dem som har varit borta länge och de unga som riskerar att bli arbetslösa och naturligtvis, vilket vi har diskuterat , personer av utländsk bakgrund som kommer till . Det ska vi verka för. Är det så att vi har verktyg som inte levererar på det sätt vi hade förväntat oss eller hoppats får vi naturligtvis vara beredda att ändra detta. Att säga att verktygen är viktigare än målen och om målen inte nås struntar vi i det, för verktygen är ju jättebra vore helt makalöst. Därför måste man ha en lite ödmjuk inställning till detta, och därför har vi ändrat en del av reglerna. Vi är beredda att göra det igen om det är så att vi kan uppnå bättre måluppfyllelse. pratade också om bristen på aktiv arbetsmarknadspolitik. Nja jag delar inte den uppfattningen. 3 ½ miljard extra och, som vi diskuterade förut, 60 000 personer som kommer att omfattas bara av olika typer av sysselsättningsfrämjande åtgärder är en kraftfull ökning av den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Det är precis som vi har diskuterat vid andra tillfällen en kontracyklisk dimensionering, som det så vackert heter. Vi har diskuterat utredningar på detta tema tidigare, det vill säga, när arbetslösheten ökar lägger man in mer av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, och när den minskar drar man in. Det är inga konstigheter. Så har socialdemokratiska regeringar gjort . Vi gör det också, fast vi gör det på lite annat sätt, eftersom vi tror att våra verktyg är mer verkningsfulla. När det gäller den fråga som ställer om det utvecklingsarbetet måste jag dessvärre göra både och mig själv besviken. Jag har inte svaret på den frågan. Jag misstänker att har det och därför kan upplysa mig om detta i nästa replikskifte. Jag erkänner: Jag har inte svaret på den frågan. 99 (): När det gäller arbetsmarknadspolitiken kan vi ändå föra ett resonemang kring vart den bär hän. Det vi ser är mindre av utbildning och mer av inlåsning. I det tror jag att Littorin har tagit efter de dåliga sidorna av den politik som vi förde. Den kritik vi har riktat mot oss själva är att det var alldeles för lite utbildningsinsatser och för mycket av inlåsning. förstärker ni den problematiken för många människor, inte minst för dem som står långt från arbetsmarknaden. Det är en påtaglig risk att detta får stora konsekvenser. När det gäller nystartsjobben fortsätter Littorin att påstå att de ger effekt, men de har utvärderats två gånger om. Ekot redovisade nu senast att bara tre av tio har jobbet kvar efter subventionstiden. Jag tror att jag och Littorin har haft två debatter om instegsjobben. Jag jagade honom fram till vissa förändringar förra gången, och påtalar jag att det fortfarande inte fungerar. Men han vill fortsätta att avvakta, trots att det inte leder till att fler får möjligheten att komma in på arbetsmarknaden via ett instegsjobb. Det är förvisso ödmjukt, och ödmjukhet är viktigt, men framför allt upplever jag det som oerhört passivt. Det är förödande, tycker jag personligen. När det gäller det utvecklingsarbetet har den borgerliga regeringen velat anslå noll kronor. Det i sig är en väldigt tydlig signal här är staten inte beredd att bidra. Men det är viktigt att slå fast, och det är därför jag tar den här debatten om flyktingmottagande och jobblinjen med just arbetsmarknadsministern, att det finns ingen viktigare minister än arbetsmarknadsministern på det här området. Jobb är nyckeln in i , och Littorin måste börja lära sig det här området om han ska lyckas. 100 Arbetsmarknadsminister (): säger att jag måste lära mig området. Med all respekt: Bara för att jag inte delar alla lösningar innebär det inte att jag inte kan det där. Vi har olika åsikter, och det måste man ha respekt för. Men vi har i grunden, tror jag, samma bedömning när det gäller vikten av det övergripande målet, nämligen att se till att personer med utländsk bakgrund så snabbt som möjligt kommer in på arbetsmarknaden. Att vi har olika åsikter betyder alltså inte att jag på något sätt är mindre engagerad eller för den delen kan mindre. Den bedömningen tycker jag inte stämmer. Arbetsförmedlingen har en mycket betydelsefull uppgift i detta, och den bedömningen delar jag totalt med . Det handlar naturligtvis om att vägen till en lyckad integration, precis som säger, går via ett arbete. Då är det flera olika saker som måste fungera . För det första måste vi naturligtvis ha en arbetsmarknad som växer. Det är en god idé i största allmänhet. För det andra måste vi se till att vi nu hanterar den internationella finanskrisens härjningar på svensk arbetsmarknad på ett så bra sätt som möjligt med en expansiv finanspolitik och med en aktiv arbetsmarknadspolitik med plats för ytterligare 60 000 personer i åtgärder just . Det är några saker vi behöver. Vi måste också se till att Arbetsförmedlingen tar det ansvar som de har i att se till att integrationen fungerar så väl som den behöver fungera. Då konstaterar jag bara, vilket jag också nämnde i mitt första inlägg, att vi kommer att få en redovisning av detta från Arbetsförmedlingen . Jag vill ha det som grund för att kunna se på vilket sätt vi kan gå vidare.