prot · GW09109 · 2009-04-29 00:00:00 — Det handlar till att börja med om styrelses framställning angående statens insatser för hållbart fiske och bygger på . Man kan konstatera att granskningen riktar sig bakåt i tiden . Det som hänt har man tyvärr inte tagit ställning till. Jag vill nog påstå att mycket har hänt, och om följande hade varit med hade kunnat se att det hänt positiva saker. Det pågår ett arbete med detta. Det har tagits fram många förslag. har fattat beslut om sanktionsmöjligheter. Det pågår en anpassning av fiskeflottan kapacitetsmässigt i form av den utskrotning som nämnts tidigare. har också lyckats få till stånd ett avtal med om ett fiskefritt område i . Det var inte många som trodde att vi skulle lyckas med det. Det pågår alltså ett arbete. När det gäller den ekonomiska hållbarheten ligger en proposition på bord om överförbara individuella fiskerättigheter. Den kräver dock en egen debatt, och därför ska vi kanske inte ta upp den . De slutsatser som redovisar kan väl egentligen inte vara någon större överraskning för någon. Det handlar, som sagt, om åren 20022007, och det har ju funnits fler regeringar som varit delaktiga . För alliansregeringens del gäller endast . En viss ödmjukhet i frågan kan kanske visas även från oppositionens sida. Granskningen visar också att inte fullt ut utnyttjat det nationella handlingsutrymmet samt att det varit en bristande utvärdering och återrapportering till om de statliga åtgärdernas effekt. Det är heller ingenting nytt. Det har diskuterats tidigare, och miljö- och jordbruksutskottets utvärdering har kommit fram till samma slutsats. Jag har även suttit i andra utskott där denna problematik har funnits. Det gäller alltså återrapporteringen av insatser, vilka de än må vara, och att det är svårt att se dem. Jag vill påstå, herr talman, att den reservation som finns i denna punkt vad gäller kopplingen till , att vi skulle göra ett tillkännagivande till regeringen att göra det som den redan gör, knappast fyller något syfte . Från alliansens sida har vi den bestämda uppfattningen att regeringen tar dessa frågor på stort allvar och kommer att återkomma till med ytterligare förslag i dem. När det gäller det nationella handlingsutrymmet har som en av sina uppgifter att ta fram ett tydligt gränssnitt mellan det nationella utrymmet och EU. Också den frågan jobbas det alltså med. Vad gäller styrelses framställning ska resultaten naturligtvis beaktas, och med det arbete som pågår inbegrips även de synpunkterna. Ett tillkännagivande i en reservation skulle därför inte tjäna något syfte. Om vi återgår till EU:s fiskeripolitik kan man säga att regeringen även här har jobbat framåtsyftande genom att ge i uppgift att se över och analysera den nuvarande politiken och hur den kan utformas . Resultatet kommer framåt sommaren. Det är en bred process där , och andra berörda myndigheter, liksom naturligtvis aktörer som yrkesfiskare och andra intressenter, ingår. Avsikten är att ta fram den breda svenska väl förankrade samsyn som är viktig att ha i diskussionen om reformeringsarbetet. Det pågår alltså en process för att få en samsyn. Oberoende av parlamentariska grupper eller inte är det inte något som man blundar för. Det är givetvis viktigt med samsyn i dessa frågor. I analysen ska man se på beståndsutveckling och biologiskt säkra gränser och vad det har för effekter på det svenska fisket. En effekt som vi kan se är till exempel reduktionen av fiskeflottan. Det handlar också om måluppfyllelse, fiskerikontroll, vetenskaplig rådgivning som ska följas samt marknadsanpassade styrmedel. Här kan vi återigen nämna frågan om de överlåtbara fiskerätterna som finns på bord. Man ska även titta på, som det sägs, konsumenternas inflytande. Man inser att konsumenterna har en oerhörd makt i dessa sammanhang. var inne på att om man får rekommendationer så har man en benägenhet att följa dem. Även om vi kan ha olika synpunkter på om de är berättigade eller inte kan vi inte sticka under stol med att konsumenterna har oerhört stor makt. När fiskarna tar fram ett initiativ som närfiske inser de naturligtvis att det skapar ett mervärde som konsumenterna är positiva till. Det finns alltså även en ekonomisk driftkraft i detta. Sedan kommer under ordförandeskapet enligt vad man har deklarerat att fortsätta driva de här frågorna för att få fram en översyn av EU:s gemensamma fiskeripolitik. Som nämndes här finns nu också en grönbok från kommissionen att ta ställning till. Den presenterades ju . Jag tog på upp detta med jordbruksministern och frågade om det är meningen att vi ska vänta till 2012 innan det händer något. Vi var väl rörande överens om att det sker ett kontinuerligt reformeringsarbete. Det är grunddirektivet som ska ändras. Jag vill också få sagt att jag tycker att arbetet med selektiva redskap är väldigt viktigt. Det är nog det absolut bästa sättet att åtminstone minimera utkasten och få ned fiskdödligheten, och det är ju det som är det intressanta i sammanhanget. Ansökan om undantaget för rist har faktiskt redan lämnats in, och man väntar sig ett svar . När det gäller EU:s fiskeavtal med tredjeland har naturligtvis en del förbättrats genom partnerskapsavtalen, och man har lagt mer fokus på utvecklingsåtgärder till stöd för det lokala fisket. Från sida är vi dock oerhört skeptiska mot den här typen av avtal. I grunden tycker vi att de ska sägas upp så fort som möjligt. Detta är oetisk politik från EU:s sida, och det har vi också uttryckt tydligt i vårt program inför EU-parlamentsvalet. En av de punkter vi har tagit upp är att de här avtalen måste få ett slut. Vi ska kunna lämna stöd för fiskeförvaltning i , men det finns ingen anledning att sedan ta betalt genom rovfiske på den fisk de har. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Också jag vill sälla mig till skaran som tackar som en glad och god kamrat och önskar honom lycka till. I detta anförande instämde (). 100 (): Miljö- och jordbruksutskottets ledamöter börjar väl nu att känna viss trötthet här i kammaren. Det sista betänkande som vi för vår del behandlar handlar också det om motioner men framför allt om . I den rapporten påvisar revisionen att det finns ganska mycket att önska när det gäller hur regeringen bedriver fiskeripolitik. När det är sagt måste dock i samma andetag påpekas att större delen av det som tas upp i rapporten drabbar den tidigare socialdemokratiska regeringen och de beslut som den regeringen fattade, eller inte fattade. Men det fråntar inte den nuvarande alliansregeringen ansvaret att bli bättre och att fortsätta att utveckla det arbete som pågår. Det gäller både ur ett ekonomiskt och ur ett biologiskt perspektiv. Förvaltarskap måste vara nyckelordet. och EU satsar stora resurser på fiskeripolitikens område. när man ser siffrorna kan man fundera på om det är det mest effektiva sättet att utnyttja resurserna. Vi kristdemokrater har sagt att vi är kritiska till hur EU och tidigare regering har hanterat fiskeripolitiken. Alliansregeringen har ett annat angreppssätt, och det kan vi se resultat av. Jordburksministern är värd lovord från den här talarstolen, och han är nog värd att också själv få tala om vad han gör . Han har nämligen lyckats mer än väl med sin goda sociala kompetens, som kanske är en av de viktigaste funktioner man kan ha med sig i arbetet med att motverka eller helst helt stoppa svartfisket i . Jag tror att detta är en av de bidragande orsakerna till att torskbeståndet nu tycks återhämta sig. Om de siffror vi har fått se, där andelen fisk som togs upp svart var minst lika stor som den som togs upp vitt, har förändrats så att andelen svartfiske blivit närmare noll är det klart att det är en viktig anledning till att vi nu ser en förändring. Regeringen har, vilket är mycket glädjande, tagit initiativ till att driva på arbetet med översynen av den gemensamma fiskeripolitiken. Det är lite besynnerligt nu har väl tröttnat här i kammaren att man säger att vi inget kan göra för att vi ska vänta in att grönböckerna kommer. Det är väl återigen ett bevis på att den sociala kompetensen arbetar . Det är väl inte så dags när alla redan har tagit ställning det är väl det kulissarbete som kan pågå nu som kan ge resultat sedan? Då kanske äran faller på någon annan, men vi kan se till att vi ändå vet vem som har gjort jobbet, det vill säga vår jordbruksminister. Men det är mycket arbete som återstår, och det krävs ett bra underlagsarbete. Den fiskelagsutredning som pågår, som ska försöka göra om det lappverk eller snarare den felaktiga maskstorlek som vi har haft på arbetet , väntar vi alla oss mycket av. Utredningen har fått förlängd tid, och det visar väl också på behovet av att reda ut alla teknikaliteter och juridiska spetsfundigheter i det här arbetet. Det finns också andra viktiga punkter som behöver tillföras. Det gav det seminarium som vi i miljö- och jordbruksutskottet hade vid handen. Myndigheter, forskning och näring behöver bli bättre på tilltro till varandra. Fungerar inte den så fungerar inte arbetet. Forskare måste inse, näringen måste inse och vi politiska företrädare måste inse att det inte är var och en för sig utan tillsammans med ömsesidig respekt för det vi gör som vi kan nå framgång. Tilltron måste öka. referat av den undersökning som har gjorts gav åtminstone mig en skrämmande bild av att så inte har varit fallet , och jag är övertygad om att den nuvarande regeringen gör allt som står i dess makt för att förändra det. Utskottet har arbetat med uppföljningsarbete under de gånga åren. Jag har fått förmånen att hålla ihop uppföljningsgruppen i utskottet. Jag kan se att det är mycket gediget arbete som har gjorts där, och det är många frågeställningar som har levererats till regeringen både till den nuvarande och till den tidigare när det gäller vad vi vill se för att tydligt kunna följa arbetet. Då är det glädjande att departementet nu mig veterligen är det första gången har bett om att få träffa oss för att tillsammans med uppföljningsgruppen titta på hur man på regeringssidan jobbar med visionen, målskrivningarna och de tydliga konkreta mål som ska kunna mätas och kanske, när det gäller fisken, vägas, för att vi ska kunna se om vi når dit vi vill. Detta förändrade arbetssätt tror jag kommer att leda till att vi får ett ännu tydligare ledarskap i de här frågorna och därmed det som rapporten efterfrågade: en bättre styrning och ledning av de myndigheter som har ansvar på det här området. Jag tror att det behöver göras mer där. Det behöver bli en tydlighet i rollfördelningen mellan de olika aktörerna, som jag sade tidigare. En annan viktig pusselbit i det här arbetet är den havspolitiska propositionen som tangerar de här områdena såtillvida att det där finns förslag om att ytterligare utreda en havsmyndighet. Då är det viktigt att skicka med att det gäller att se helheten även i det sammanhanget, att se bredden i förvaltningen och i de havsresurser vi har. Det har under den innevarande mandatperioden hänt mycket positivt på fiskets område, men mycket återstår som sagt att göra. En annan pusselbit är den näringslivsutveckling som vi kan se i form av det landsbygdsprogram som finns och det gemensamma fiskeriprogram som finns utifrån EU:s fondstruktur. Turistnäringen i kust och skärgård är en viktig bit i detta. Det gäller också det småskaliga fisket. Det kanske är för kustbandet vad mjölkproduktionen är för inlandet. Finns inte detta finns inte heller förutsättningarna för en levande kust och skärgård. Och kanske det betänkande från miljö- och jordbruksutskottet som vi diskuterade mister lite av sin relevans. Har vi inte en levande bygd att bosätta oss i kanske vi inte väljer att bo där. Det vore tragiskt. Det här visar återigen att alla frågor går samman och att det är viktigt att vi ser helheten i det arbete vi gör. En annan viktig punkt i detta sammanhang som också berörs i det här betänkandet är vattenbruket. Jag dristade mig att ta med den utredning som har kommit och har suttit och bläddrat lite i den under debattens gång. Jag konstaterar att där finns mycket goda förslag på hur den delen av nyttjandet av de vattenresurser vi har kan bli en pusselbit för en levande näring, en levande landsbygd och, kanske mer kopplat till mina hemtrakter, ett komplement till det näringsarbete som bedrivs inom jord och skog. har vi ju dessutom ganska mycket sjöar och vattendrag. Så var vi där igen. För att få en levande bygd, ett levande land, behöver vi de här olika delarna. Men det här betänkandet berör också en fråga som har en dignitet som kanske går lite längre än normalt. Det handlar om tredje världen, och det handlar om hur EU ska bedriva fiskepolitik där. Då vill jag, herr talman, nämna vad som står på s. 30 i betänkandet. arbetar för att förbättra dessa avtal så att gemenskapens subventioner minskar och den vetenskapliga informationen förbättras, så att man kan få fram adekvata beståndsuppskattningar. Vi, , har ett ansvar inte bara för fisket och naturresurserna i vår närhet, utan vi har det i ett globalt perspektiv. Vi har att vara föregångare och även driva på det här arbetet inom unionen. Då tror jag återigen att skryt lönar sig. Nej, men en gedigen person som har trovärdighet i de här frågorna lönar sig. Det handlar om att regeringen aktivt driver på för att förändra EU:s förhållningssätt i de här frågorna. Och vi är på god väg inom ett område som jag tycker är oerhört viktigt. Människorna i de här nationerna behöver till viss del de ekonomiska resurser som de här avtalen ger, men de behöver också förfoga över sin fiskeresurs på ett sätt som ger dem bäst avkastning. Där kan mer göras, och, herr talman, jag vet att det arbetet pågår. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. vill jag göra två saker. Först och främst vill jag tacka för mycket lärdom vad det gäller fiske. Det den mannen inte vet om fiske och maskstorlekar får man väl i fortsättningen försöka få att förklara. Sedan vill jag passa på att önska er alla en skön valborgsmässohelg, förhoppningsvis ute i den natur som vi har debatterat i . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU32 Förvärv av kvalificerade innehav i finansiella företag, m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. SoU21 Omreglering av apoteksmarknaden Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 134 för utskottet 128 för res. 1 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 73 m, 20 c, 21 fp, 20 kd För res. 1: 98 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 32 s, 24 m, 9 c, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 mp Punkt 4 (Inrättande av ett statligt läkemedelsföretag för generika) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 241 för utskottet 20 för res. 2 1 avstod 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 s, 73 m, 21 c, 21 fp, 20 kd, 12 mp För res. 2: 2 s, 17 v, 1 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 33 s, 24 m, 8 c, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU13 Strandskyddet och utvecklingen av landsbygden m.m. Punkt 3 (Beslutande myndighet) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 136 för utskottet 127 för res. 1 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 73 m, 21 c, 21 fp, 20 kd För res. 1: 97 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 32 s, 24 m, 8 c, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 mp Punkt 4 (Grunderna för dispenser och upphävanden) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 135 för utskottet 126 för res. 2 2 avstod 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 73 m, 21 c, 21 fp, 20 kd För res. 2: 98 s, 15 v, 13 mp Avstod: 2 v Frånvarande: 32 s, 24 m, 8 c, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU11 Jakt och viltvård Punkt 1 (Eftersök av trafikskadat vilt) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 148 för utskottet 98 för res. 1 14 avstod 89 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 72 m, 21 c, 21 fp, 20 kd, 2 v, 12 mp För res. 1: 97 s, 1 mp Avstod: 14 v Frånvarande: 33 s, 25 m, 8 c, 7 fp, 4 kd, 6 v, 6 mp Punkt 2 (Fjälljaktsreformen) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 135 för utskottet 128 för res. 2 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 73 m, 21 c, 21 fp, 20 kd För res. 2: 98 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 32 s, 24 m, 8 c, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 mp Punkterna 3 och 4 Kammaren biföll utskottets förslag. MJU22 Fiskeripolitik m.m. Punkt 1 (Statens insatser för ett hållbart fiske) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 135 för utskottet 128 för res. 1 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 73 m, 21 c, 21 fp, 20 kd För res. 1: 98 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 32 s, 24 m, 8 c, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 mp Punkt 2 (EU:s fiskeripolitik m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: 135 för utskottet 99 för res. 2 29 avstod 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 73 m, 21 c, 21 fp, 20 kd För res. 2: 98 s, 1 v Avstod: 16 v, 13 mp Frånvarande: 32 s, 24 m, 8 c, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 mp Punkt 4 (Fritidsfiske m.m.) 1. utskottet 2. res. 8 (v) Votering: 245 för utskottet 17 för res. 8 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 s, 73 m, 21 c, 21 fp, 20 kd, 13 mp För res. 8: 17 v Frånvarande: 33 s, 24 m, 8 c, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § Insolvens- och utsökningsrätt Föredrogs civilutskottets betänkande 2008/09:CU26 Insolvens- och utsökningsrätt. 101 (): Räcker inte pengarna till vinterkläder till barnen? Har småskulder raserat ekonomin? Många tänker nog att det aldrig kommer att drabba dem. Men det händer lättare än man tror. Orsakerna till överskuldsättning kan vara många: en livskris, arbetslöshet, sjukdom, skilsmässa eller ett misslyckat företagande. Så tappar du din kreditvärdighet, nekas banklån och bankkort. Du får inte hyra bostad eller starta ett telefonabonnemang. När man hör ordet insolvens tänker nog många på sms-lån, och det är fullt naturligt eftersom det är ett kraftigt växande problem i dagens samhälle. Det är många, inte minst unga människor, som hamnar i skuldfällor. Det är giriga kreditföretag som utnyttjar människor i utsatta lägen. Totalt har en halv miljon svenskar betalningsanmärkningar, och kan den siffran växa till en miljon. Så här kan vi inte ha det. Utvecklingen är förödande, och det går alldeles för sakta från regeringens håll. ökar antalet som tar lån och antalet som inte kan betala tillbaka. Detta betänkande handlar om den mörka baksidan av insolvens. Det handlar om vardagen och verkligheten för människor som lever med skulder utmätning av bostäder, förbehållsbeloppet vid utmätning men också frågor som lönegarantier och bilmålvakter. Vi socialdemokrater står bakom alla våra reservationer men väljer här att yrka bifall till reservation 2, Utmätning av bostäder. Jobbkrisen riskerar att leda till massavhysning av villa- och bostadsrättsägare. Allt fler klarar inte av att betala sina bostadslån. De förberedande rättsprocesserna inför det som riskerar att sluta med en exekutiv försäljning har ökat markant enligt kronofogden. Det är allvarligt att förlora sitt arbete, speciellt om man dessutom tvingats lämna a-kassan och inte har någon form av inkomstskydd. Men det är ännu allvarligare att förlora sin bostad. När det gäller utmätning av bostäder där det bor en barnfamilj anser vi socialdemokrater att lagstiftningen måste skydda barnen till dess att en annan bostad finns för familjen. Barnens bästa måste alltid komma i främsta rummet. Utmätning av en bostad måste vara det absolut sista steget. Alla andra alternativ måste ha prövats. De lagändringar som trädde i kraft om fullständig undersökning har i vissa fall lett till orimliga resultat. Det är bara att erkänna: Så här var det inte tänkt att bli. Till exempel har dyra bostadsrätter utmätts för relativt små skulder. I det lagstiftningsärendet gick inte dessa konsekvenser att överblicka. Men ser vi effekterna, och lagstiftningen måste ses över. Köerna till socialkontoren runt om i landet växer. Det är tidigare okända grupper som behöver hjälp. Det är ungdomar, det är arbetslösa och det är sjuka som utförsäkrats. har Arbetsförmedlingens resurser kraftigt försämrats enligt en undersökning från fackförbundet . Hårdast slår krisen mot de unga som får gå först när varslen läggs. ligger nivån på förbehållsbeloppet vid löneutmätning under gränsen för socialbidrag. Nivån är mycket viktig för de drygt 120 000 gäldenärer som är föremål för löneutmätning. Menar vi allvar med att vi vill minska gruppen fattiga måste förbehållsbeloppet överstiga nivån för socialbidrag. Helst borde nivån nå upp till beräkningar över skäliga levnadskostnader. Detta är en fråga regeringen nu måste hantera. Beloppet måste höjas. hoppas vi att regeringen också specificerar vilka kostnader som anses ingå i normalbeloppet. En sådan ändring skulle göra det möjligt att i större utsträckning än medge tillägg för andra nödvändiga kostnader. Statens kostnader för lönegarantier skenar i takt med ökade konkurser. Även om lönegarantier säkerställer arbetstagarnas rättigheter finns det flera osäkerhetsfaktorer för de anställda om deras företag hamnar på obestånd. De fackliga organisationerna har flera exempel på där det gått så långt att anställda inte fått ut de ersättningar som de egentligen har rätt till. Så kan vi inte ha det. Vi måste säkerställa att anställda inte drabbas utan får ut sina löner. På ett plan är jag dock faktiskt riktigt imponerad: hur regeringen utan att skämmas kan hävda att ökade kostnader för en skenande massarbetslöshet är satsningar. möter den globala lågkonjunkturen sämre än EU-snittet. Orsaken är inte främst att vi är ett exportberoende land som drabbas extra hårt. Nej, den svenska exporten står sig hyfsat. De stora problemen är i stället inhemska. Med det följer också en ökad arbetslöshet. Därför pekar alla kurvor på en dramatiskt ökad arbetslöshet, inte minst bland unga. Till viss del beror det på omvärldsfaktorer, till viss del inte. Den politiska debatten borde därför handla om två saker: Hur ser vi till att människor inte slås ut av arbetslöshet? Hur ser vi till att vi trots allt förlorar så få jobb som möjligt och lyckas skapa nya för att ersätta gamla? Att som regeringen gör skryta med att kostnaderna för a-kassa och andra passiva ersättningar till arbetslösa nu exploderar svarar inte på någon av dessa två frågor. Ingen blir ju glad av att placeras in i en jobb- och utvecklingsgaranti som varken ger jobb eller utveckling. I stället är det helt andra åtgärder som behövs. Men det, herr talman, får vi lämna till en helt annan debatt vid senare tillfälle. 102 (): I betänkandet CU26 behandlar utskottet 25 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och 2008 om olika insolvens- och utsökningsrättsliga frågor. Motionsyrkandena gäller så kallade bilmålvakter, utmätning av bostäder, förbehållsbeloppet vid utmätning, försäljning av fast egendom med mera, bankernas uppsägning av lån, betalningstider i näringslivet, översyn av insolvensrätten, konkurstillsyn, lönegaranti och upphävande av en bestämmelse i handelsbalken. Inledningsvis, herr talman, vill jag nämna att jag står bakom samtliga våra reservationer men väljer att yrka bifall till reservation 2 och 3 som jag vill kommentera vidare här. När det gäller utmätning av bostäder, som vi hörde från tidigare, där det bor en barnfamilj anser vi liksom motionären bakom motion C371 att lagstiftningen måste skydda barnen till dess att en annan bostad finns för familjen. Barnens bästa måste alltid komma i främsta rummet.