prot · GW09131 · 2009-06-12 00:00:00 — Vi rödgröna oppositionspartier var beredda att aktivt bidra till det nödvändiga arbetet att konkretisera och utveckla beredningens slutsatser till ett inriktningsbeslut. Denna unika möjlighet till en bred försvarspolitisk uppgörelse har regeringen slarvat bort. Regeringen har gjort en egen tolkning och konkretisering av Försvarsberedningens slutsatser och krävt att alla som vill se en bred uppgörelse om försvarets inriktning måste ansluta sig till denna. Detta är inte seriöst och illustrerar inget annat än en ovilja till dialog och breda samförståndslösningar inom försvars- och säkerhetspolitiken, något som har varit en ledstjärna. En grundläggande ansats i beredningens arbete var att man måste prioritera inom ramen för en begränsad ekonomi. Därför föreslogs till exempel omfattande reformer av stödmyndigheter och reformering av grundorganisationen. I politisk enighet föreslogs även färre JAS Gripen-plan än dagens beslutade antal om 100 stridsflygplan. Försvarsberedningen föreslog också att ska kunna hålla upp till 2 000 personer ur markstridskrafterna insatta nationellt och internationellt. Detta är bara några exempel på hur regeringen har valt att frångå de överenskommelser som slöts i beredningen. Regeringen väljer att bortse från vissa rationaliseringar och lägger in nya saker i försvarsbudgeten, till exempel stridsvagnarna på och en förbandsreserv om fyra mekaniserade bataljoner som försvarsministern har uppgivit kostar . Vidare föreslår regeringen i propositionen en ändrad struktur på kraven på operativ förmåga i förhållande till planeringsanvisningarna till Försvarsmakten. Allt detta sker utan att man förändrar den ekonomiska ramen. Som mina kamrater i oppositionen har sagt ska förbli militärt alliansfritt. ska inte ansöka om medlemskap i . säger också nej till svenskt deltagande i Natos snabbinsatsstyrka, Nato Response Force. Därför är det extra sorgligt att just nu övar som bäst i med Nato och NRF, en övning som vi dessutom har bjudit in till. välkomnar jag att är tydligt med sitt välsignande av Nato och . De talar nästan euforiskt om denna världens största militärorganisation som ska frälsa världen. Problemet är att hela havet stormar i majoritetens Natopolitik. Vi har , som säger ett rungande ja. Vi har , som säger nej. Vi har , som säger att vi får se lite längre fram. Och så har vi , som säger att det inte är aktuellt just . Vad vill ni som äger regeringsmakten i denna så viktiga försvars- och säkerhetspolitiska fråga? Om detta säger ni ingenting. Den rödgröna oppositionen säger samstämmigt nej till både Nato och NRF. har i och med denna övning varken någon säkerhetspolitik eller någon alliansfrihet kvar i den svenska regeringsdeklarationen. befinner sig i ett säkerhetspolitiskt vakuum, ett vakuum som håller på att fyllas upp av Nato. Övningen är inte kopplad till FN eller någon fredsbevarande verksamhet. Övningen är ett led i att träna Natos offensiva snabbinsatsstyrka, som alltså övar i . Natoövningen är ett led i en ökad militär närvaro i norr. En anledning är det ökade intresset för och tillgångar på råvaror som gas och olja, vilka kan bli möjliga att utvinna . Internationell säkerhet ska vila på samarbete och ett starkt globalt regelverk under FN:s ledning. FN är en central aktör som garant för internationell fred och säkerhet samt upprätthållande av folkrätten, vilket utgör grunden för det svenska engagemanget. I enlighet med principer har ett ansvar för att främja internationell fred och säkerhet. Världen lider ingen brist på militära styrkor och förband, men det finns ett stort underskott på humanitära insatser. har slagit fast att behovet av åtgärder för att förebygga väpnade konflikter är stort. bör verka för att stärka sin förmåga att förebygga kriser samt för att återuppbygga utsatta områden. Ett ökat bi- och multilateralt nordiskt militärt samarbete är både viktigt och efterfrågat. Det finns en stor outnyttjad potential i det nordiska militära samarbetet som vi bör ta till vara. Förändringarna i vår omvärld under har varit omvälvande och i huvudsak positiva. har nya osäkerheter vuxit fram. Globaliseringen förändrar den världsbild vi är vana vid. Det militära invasionshotet mot vårt land har ersatts av en mer mångfasetterad hotbild. Framtidens hot kommer troligtvis att ha sin grund i konflikter och tvister kring energi- och råvaruförsörjning. Även organiserad brottslighet och terrorism med attacker mot känsliga tekniska och IT-relaterade system kan vara tänkbara hotområden . Frågan är vilken beredskap den har mot dessa morgondagens hotbilder. Regeringen har alltsedan konflikten mellan och gjort en omedelbar koppling mellan och utvecklingen av det svenska försvaret. Regeringens skrivningar om hur snabbt avgjordes och hur snabbt rysk trupp kom på plats kan leda tanken fel. Kriget i hade föregåtts av av politisk och militär uppladdning. Kriget kom således inte som en blixt från klar himmel utan hade föregåtts av betydande förvarning. Det går således inte att använda detta krig som ett argument för varför ska ha stående förband med extremt hög beredskap. var som bekant behovet av snabbinsatsförmåga främst ett svar på behovet förmåga och vilja att delta i internationell krishantering och inte en hotbild mot vårt land, en hotbild som med regeringens retorik framstår som närmast omedelbar. ifrågasätter vilka bevekelsegrunder som ligger bakom regeringens analys. Om regeringen på allvar tycker att den militära hotbilden mot vårt land ökat på ett sätt som föranleder en så hög andel gripbara förband, hur kommer det sig i så fall att man inte lika handlingskraftigt tar sig an den civila sidan av samhällets motståndsförmåga? Inte ett ord sägs om behovet av att rulla i gång civilförsvaret i vid mening. Så länge detta inte görs är det lätt att tro att den hotbildsbeskrivning regeringen målar upp tjänar andra syften än att man oroas över just hotbilden. Värdet av den totala fakturerade försäljningen av krigsmateriel var 2008. Det är en ökning jämfört med . Värdet av de faktiska exportleveranserna av krigsmateriel var 2008. Det är en ökning jämfört med föregående år räknat i löpande priser. har ökat försvarskostnaderna med sedan startade . Man kan lite ironiskt säga att har varit en god affär för regeringen och skattebetalarna, men jag tycker att det är ett cyniskt resonemang. Regeringen uttrycker sig också i positiva ordalag om direktutveckling för exportbehov. Det är en helomvändning jämfört med tidigare politik och en utveckling som tar avstånd från. Riktlinjerna är nämligen mycket tydliga på att sysselsättning, exportintäkter eller regionalpolitiska hänsyn inte utgör motiv för krigsmaterielexport från . Det är vårt lands behov av försvarsindustriell kapacitet som utgör motivet för export, eller med andra ord: Om det finns försvarspolitiska behov att bevara viss utvecklings- eller produktionskapacitet i föreligger motiv för export. Det är inte samma sak som omsorg om sysselsättningen och industrin som sådan. Detta är en helt ny och oroväckande signal från regeringen, och måste med kraft avvisa en sådan inriktning. Utgångspunkten för försvarspolitik är att det svenska försvaret ska omvandlas från ett invasionsförsvar till ett fredsfrämjande insatsförsvar. Försvaret ska ha ett tydligt och renodlat uppdrag, och det ska uppfyllas på ett kostnadseffektivt sätt. För detta ändamål krävs fortsatta omfattande omstruktureringsinsatser både inom förbandsverksamheten och inom materielförsörjningen. Regeringen vill se ett försvar med extremt hög beredskap, och regeringspartierna har enats om en inriktning av försvaret från en dimensionering utifrån internationell krishantering till att fokus sätts på det nationella territorialförsvaret. Denna beredskap medför orimligt höga kostnader, och återgången till territorialförsvarsfokus är omotiverad utifrån rådande hotbild. står fast vid att det militära försvaret ska dimensioneras utifrån operativa behov och en realistisk hotbildsanalys. De operativa behoven innebär deltagande i internationella krishanteringsuppgifter och fredsfrämjande verksamhet. är nere på mycket låga nivåer när det gäller vårt bidrag till internationell fredsfrämjande verksamhet. I synnerhet gäller det FN-ledda insatser där antalet svenska soldater, militärobservatörer och poliser i FN-tjänst aldrig varit så lågt som . som FN är i akut behov av bidrag till fredsfrämjande verksamhet handlar svensk försvarsdebatt om nationella territoriella överväganden. Låt mig säga några ord om civil och militär samverkan. Militära insatser kan inte på egen hand skapa förutsättningar för fred och återuppbyggnad i konfliktdrabbade områden. Säkerhet och utveckling förutsätter en helhetssyn på och samverkan mellan militära, humanitära, fredsbyggande och utvecklingsrelaterade medel. De militära resurserna krävs inte sällan för att möjliggöra de civila insatserna, men de civila insatserna är oftast de viktigaste för att uppnå långsiktig stabilitet. anser att den civil-militära samverkan inför och under insatser måste stärkas, och vi är positivt inställda till samordning och strategisk styrning för att olika typer av insatser ska kunna öka varandras verkningsgrad. Internationella insatser bör beredas i en integrerad civil-militär planeringsprocess från policyskapande, planering, övning, utbildning, genomförande av insats samt utvärdering av kunskapsåterföring. Avslutningsvis: Regeringen talar sig varm för frivilliga försvarsorganisationer, men när det kommer till kritan sviker regeringen dessa. Regeringen skriver i sin proposition att stödet till frivilliga försvarsorganisationer inte längre ska finnas uppfört i statsbudgeten. vill se självständiga ideella frivilligorganisationer som tillför samhället viktiga värden. Vi menar att regeringens syn på försvarets frivilligorganisationer inte resulterar i en mer användbar frivillighet. Propositionens förslag om förändrat organisationsstöd stämmer inte överens med den vision och de principer som är kärnan i den överenskommelse som ingicks mellan regeringen och idéburna organisationer. Med detta, fru talman, yrkar jag för tids vinnande bifall till reservationerna 1 och 2, men jag ställer mig bakom samtliga reservationer. 4 (): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Det förslag som vi debatterar handlar om regeringens förslag till ny försvarspolitisk inriktning. försvarsförmåga ökar genom att användbarheten och tillgängligheten ökar. Med förändrade mål för det militära försvaret och en ny uppgiftsställning för försvaret skapas en ny modern försvarsmakt som klarar de säkerhetspolitiska utmaningarna. Förslaget innebär alltså att antalet soldater och förband som är tillgängliga ökar. Förbanden blir mer flexibla och anpassade för att klara framtidens utmaningar. Försvarsmaktens insatsorganisation ska bestå av 50 000 personer som med kort varsel kan sättas in både inom och utanför . Detta är en väsentlig ökning och förbättring jämfört med . Förslagets solidaritetsförklaring innebär att också ska kunna ta emot och lämna militärt stöd på ett annat sätt . De nya kraven på operativ förmåga medför bland annat att det militära försvarets genomförande av insatser i , i närområdet och utanför närområdet sätts i centrum för Försvarsmaktens verksamhet. Indelningen i en särskild utlandsstyrka och förband anmälda till styrkeregister blir således inte längre aktuell enligt det förslag vi debatterar. Den framtida insatsorganisationen kommer att bestå av stående förband och kontraktsförband samt ett kvalificerat hemvärn. Socialdemokraterna klarade inte av att i regeringsställning få till stånd ett kvalificerat hemvärn. I stället har Socialdemokraterna år mer eller mindre halverat hemvärnet numerärt utan att ge det minsta tecken på värdet av hemvärnet. Därför kan Socialdemokraternas nyvaknade intresse för hemvärnet inte tas seriöst. Jag återkommer i den delen. Ett nytt personalförsörjningssystem införs också. kommer bland annat att ta upp detta i sitt anförande. Lägg alltså märke till att det är ett förslag till försvarsbeslut som inte talar om en rad nedskärningar, något som alltid brukade gå som en röd tråd genom Socialdemokraternas försvarsbeslut. När jag åkte förbi en stor reklamskylt i mina hemtrakter i ett sommarfagert såg jag att det stod något om en äkta bondauktion. Jag kom dock att tänka på något helt annat, nämligen på auktioner om hur stort försvarsanslaget ska vara, något som de rödgröna sysslat med sedan de yrvaket och stapplande hamnat i opposition. Vilsna har de inte kunnat hantera sin roll, och de anslagsförslag som presenterats verkar ha kommit till på ett sätt som man helst inte vill veta något om. Ordet seriöst verkar långt borta; jag är ledsen att behöva säga det. Auktionen från Socialdemokraterna, och har varit i full gång. Någon har ropat på sänkningar av försvarsanslaget på närmare 18 miljarder för och framåt. Året därpå var siffran 14 miljarder . Nya bud kom från de rödgröna. Då var budet närmare 8 miljarder, därefter 7 miljarder, 6 miljarder och är man nere på en ännu lägre nivå. Ingen kan påstå annat än att budgivningen liknar en sorts auktion, men egentligen handlar det alltså om något så viktigt som landets försvarsbudget. I sin besparingsiver gick Socialdemokraterna så långt att de i budgeten till och med ville spara mer än Vänstern. Det måste ha fått Socialdemokraterna att verkligen fundera på hur de hamnat så illa och vilket sällskap de hamnat i. Någon enig syn på pengarna till försvaret har inte funnits hos det som kallas opposition. Jag vill lite elakt påstå att det inte finns någon reell opposition på försvarsområdet. De tre partierna lyckades inte heller skriva en gemensam motion i frågan. Sprickan är för stor. Det skröts i ett tidigare inlägg om att man har gemensamma reservationer. Det är så dags då. Jag fortsätter med lite historik om besparingsivern. Jag minns då förre statsministern stod här i talarstolen och som en chock för alla, även hans partikamrater, förkunnade, på ett sätt som bara han kunde, att 23 miljarder skulle tas från försvarsbudgeten för att satsas på vård, skola och omsorg. Men är alltså 2 miljarder minus det bud de rödgröna ropat i den ekonomiska auktionen. Nya bud är att vänta när höstens budget kommer. Förbandsnedläggningar är Socialdemokraternas stora paradgren inom försvarsområdet. I historieböckerna kommer Socialdemokraternas nedläggningar att finnas med som ett svart kapitel. Vi som har varit med ett tag har listan klar för oss framför ögonen. I försvarsbeslutet fick , , , , , , och bara som exempel i en lista som kan göras mycket längre känna på vad nedläggningar och omfördelningar betyder med socialdemokratiskt styre. , , var det dags igen. , , , , , min hemstad , , och stod nu i tur, liksom , , , på och vissa verksamheter i . Även den listan kan göras längre. beslutades om nya nedläggningar. handlade det om , , , /, , , , med flera platser. Jag såg att de rödgröna i någon av sina reservationer beklagade sig över stackars Försvarsmakten som måste stå ut med alla förändringar. Ja, är det några som kan berätta om förändringar och nedläggningar är det verkligen Socialdemokraterna och det röda laget. De fyra allianspartiledarna gav alltså tidigt besked om att inga förbandsnedläggningar kommer . Men det verkar som att oppositionen inte är glad över detta klara och raka besked. Det verkar som om ni inte vill se några ljus utan bara tänka i nedläggningar och flytta runt folk i en flyttkarusell. Bara allt ryms inom LAS, lagen om anställningsskydds, hank och stör verkar det okej för oppositionen. I många reservationer finns det ord från oppositionen som vi också hört om att man inte har fått vara med i arbetet med att ta fram inriktningspropositionen. Man talar om utsträckta händer. Ser man meningarna lösryckta tycker man nästan synd om Socialdemokraterna, som trots allt inte funnit sin roll i opposition. Dock ser jag det som gammal idrottsledare nästan som att Socialdemokraterna sitter i utvisningsbåset och surar för att de själva dragit på sig både utvisning och matchstraff. Med sig i båset har de dragit de andra röda partierna. Jag tycker att det är ett passivt rött lag på försvarsområdet, passivare än på mycket . Ta bara den här meningen: ska dock inte ta på sig ett ramansvar 2011 för . Man hänvisar, som jag sade, i sina reservationer till den stackars Försvarsmakten. Jag undrar om frågat om denna passiva skrivning i den röda reservationen. Då man i en reservation kring insatsorganisationen skriver att man vill ha en insatsorganisation som har en högre uthållighet än regeringens klingar detta ihåligt och rätt falskt, eftersom det röda laget inte har några pengar till några höjningar av ambitioner. Man ska ge besked om hur man ska spara pengar, inte göra av med mer pengar. Skrivningen blir utan värde. Det går inte att ropa efter mer resurser, mer uthållighet och högre ambitioner i kombination med att man vill skära hårt i försvarsanslaget. Jag vill säga något om hemvärnet. Först vill jag ge en bakgrund som kanske inte klingar som ljuv musik i vissa öron. Hur har hemvärnet skötts? Hurdana har hemvärnets resurser varit, och hur var utvecklingen då Socialdemokraterna styrde? Jag har sagt det tidigare i talarstolen: 120 000 hemvärnssoldater blev 100 000. Sedan blev det nya dramatiska minskningar från Socialdemokraterna. Det gick ned till 80 000, 70 000, 60 000 och 50 000. Var fanns då entusiasmen hos Socialdemokraterna och den röda trion? Med tystnad lät man hemvärnets numerär minska, år . Nej, också här klingar det falskt, på detta område till och med oerhört falskt, när Socialdemokraterna gör skrivningar som håll i er nu: Vi vill därför se en ökad ambition jämfört med regeringens avseende hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna. Detta är alltså skrivet av Socialdemokraterna, som skurit och skurit i hemvärnets verksamhet. Man talar om ökad ambition. Jag ställer frågan: Var har ni pengarna? Ni har hamnat i ett lag som inte har några pengar till detta inte heller detta, rättare sagt. Vi tar inte sådana här utspel och skrivningar på allvar om förslagen inte är finansierade. Tyvärr tycks Socialdemokraterna ha lärt sig och smittats av , som här i har pengar till allt och alla men aldrig har någon finansiering. Att nu utveckla hemvärnet till nationella skyddsstyrkor är ett bra steg, ett steg i rätt riktning. Jag vet att entusiasmen är stor inför förslaget. har tidningen varit mycket kritisk till utvecklingen detta med all rätt efter de stora nedskärningar som jag berättade om som man tvingats till under de tolv socialistiska åren. Efter presentationen av inriktningspropositionen löd rubriken på rikshemvärnschefens ledare i nämnda tidning: En strålande framtid. Det är en kommentar som säger sitt. Det är ljuva ord för en person som mig och för oss alla som gillar hemvärnet och har mått illa av den slakt som skett. Hemvärnet har en viktig plats i samhället. Enligt en undersökning som gjorts kände av befolkningen till hemvärnet, och var positiva till dess verksamhet. När nu hemvärnet utvecklas till en nationell skyddsstyrka, med högre ambition och bättre utrustning och materiel än , hade det varit klädsamt om till och med Socialdemokraterna lyckats krysta fram några positiva omdömen. Man sitter passivt kvar i utvisningsbåset och surar. och ni andra: Var glada över den här inriktningen! Hade ni haft mer pengar hade jag trott på er ambition att vara med och satsa på hemvärnet. Men så länge det saknas pengar kan jag inte ta era skrivningar på allvar. 22 000 hemvärnssoldater kan låta lite, men vi vet att det var endast drygt 13 000 som fullgjorde sina kontraktstimmar, så 22 000 är ett plus. 22 000 är också det antal som Försvarsmakten förordat. Som sagt kommer huvuddelen att utgöra den nationella skyddsstyrkan. Det har här talats om 17 000 i den nationella skyddsstyrkan. Det känns som en ny start för hemvärnet. Hemvärnet har misshandlats . Än en gång vill jag påminna om rubriken i tidningen: En strålande framtid. Borde inte Socialdemokraterna och kunna vara nöjda med den kommentaren? Det nordiska samarbetet utökas . Det är bra. rapport innehöll många bra förslag och funderingar. Även om vi kanske inte är beredda att ta allt finns det i rapporten mycket att arbeta vidare på. Det kan dock påpekas att ett fördjupat nordiskt försvarssamarbete inte är ett självständigt säkerhetspolitiskt alternativ. Propositionen och betänkandet pekar på och konstaterar att Nato alltjämt är en central aktör för europeisk säkerhet och integration samt för internationell krishantering. Nato är den organisation som har den mest utvecklade förmågan för ledning och genomförande av krävande militära krishanteringsinsatser. Vi har våra internationella insatser. Vi dubblerar förmågan till internationella insatser. Vi finns i , vi har Atalantainsatsen med våra fartyg i och vi har vår insats i Kosovo. Då det gäller den sistnämnda insatsen vill tydligen Socialdemokraterna dra sig bort. Det viktiga i våra ögon är att vi inte överger landet Kosovo innan den civila biten, Eulex, är redo att ta över. Den civila insatsen i Kosovo har startat, och jag tror att jag vågar påstå att det varit en ganska trög start. Vi fick i alla fall det intrycket då jag och några kolleger besökte Kosovo. Våra soldater runt om i världen gör stora insatser med hög kvalitet. Ett tack till alla som gör eller har gjort utlandstjänst är på sin plats som denna. säkerhet är intimt kopplad till utvecklingen i vår omvärld. Alliansregeringen står bakom den så kallade solidaritetsförklaringen, som omfattar EU-medlemmarna samt och . Vi anser att engagemang i fredsfrämjande insatser under EU:s, FN:s och Natos ledning bör öka. Det är mycket annat på gång inom försvarsområdet. Vi har som är inne i slutfasen av sitt arbete. Som jag sade tidigare kommer att ta upp bland annat personalförsörjningsfrågorna i sitt anförande. Vi har som har lagt fram sina förslag, en utredning som Socialdemokraterna inte orkade genomföra. Det blev direktiv som hamnade i en skrivbordslåda. Det finns mycket annat på gång. En stor övning med Natoinslag som har nämnts här i talarstolen startade i . Men som jag förstår fick bara ordet Nato vissa att komma med den berömda Natofrossan. Den övningen är viktig. Det fick vi också höra i utskottet från Försvarsmakten, som betonade vikten av att vidareutbilda och vidareutveckla vår personal genom bland annat den typen av övningar. Sammanfattningsvis är det ett bra förslag för det svenska försvaret som vi debatterar. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. Jag vill också passa på att traditionsenligt tacka kansliet för ett bra arbete. Som sade är det inte alltid lätt att tolka vad vi tycker, tänker och tror när vi sitter vid utskottsbordet. I detta anförande instämde (). 5 () replik: Tack, , för ditt tal! Som så ofta förr handlade det mer om socialdemokratin än om den politik som regeringen för. Den kommer kanske ministern att tala om, om ni har delat upp det. Ni har en hel timmes talartid, så ni måste väl ha delat upp det ni ska säga. Frågan om förbandsnedläggningar är det väl lika bra att vi försöker reda ut, . Jag vill bara ha ett enkelt svar av dig: När man omorganiserade försvar från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar var vi väl överens om det? Ja eller nej? Det andra var att med anledning av att man omorganiserade från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar lade man också ned en hel del regementen, alltså i utbildningsorganisationen. Var med på det beslutet, som den socialdemokratiska regeringen fattade? Ja eller nej? Det gäller alltså alla dem som räknade upp. Det är två klara frågor som kan besvaras med ja eller nej. Jag vill bara ha ett svar på dem så kan vi reda ut det först. 6 () replik: Det är väl enkelt att svara ja eller nej. Tänk om vi skulle ha den debattordningen! Vad enkelt det skulle vara.