prot · GX0942 · 2009-12-03 00:00:00 — Jag gläds förstås åt resultatet från Eurobarometern och hoppas att det ska stå sig och att vi efter ordförandeskapet fortsätter att prata om EU-frågor på det sätt vi har gjort under ordförandeskapet, inför ordförandeskapet och också i samband med Europaparlamentsvalet. För några av de frågor vi har levererat kan vi redan konstatera framgång. Östersjöstrategin var en viktig prioritering för svenska ordförandeskapet. Den är i kraft och gäller. Vi har så sent som fått mikrofinansiella översynssystem på plats, som finansministern mycket skickligt förhandlade. Vi har fått ett Stockholmsprogram på plats, där inte minst och har varit mycket pådrivande. Vi tror att vi kan göra framsteg på utvidgningsområdet. Sedan återstår en hel del på klimatområdet. Det är en internationell fråga. Men på alla dessa områden och i många andra detaljfrågor är vi glada att vi har kunnat genomföra detta inte minst Lissabonfördraget, som trädde i kraft . 38 (): Tack, , för svaren! tillhör vi förstås samma underlag och majoritet i riksdag, men jag vill ändå be vara lite självkritisk på slutet inför den vecka som är kvar, inför det kommande spanska ordförandeskapet och inför tillträdet av en ny kommission, där ju kommer att ingå. Är det någon fråga som vi hade hoppats komma längre i och där vi hoppas att ett nytt ordförandeskap och en ny kommission lägger fram ännu bättre förslag och blir ännu bättre på att få igenom dem än nu? Vill säga något om någon uppförsbacke där EU behöver fortsatt energi från både svenskt och spanskt håll? 39 Statsrådet (): Det är många otroligt svåra frågor. Även om vi känner att vi har lyckats lösa och komma framåt i en hel del frågor återstår många svåra processer. Arbetslösheten är en fråga som drabbar och de allra flesta medlemsländer mycket hårt. Även om vi får de makro- och mikrofinansiella instrumenten på plats som rör marknaderna kommer fortfarande många människor att känna av arbetslösheten. Där kan vi göra det mesta på nationell nivå, men vi kan också öka samordningen och se till att vi använder den inre marknaden bättre. Det är en fråga som jag vet att spanjorerna kommer att behöva jobba mycket med och vi tillsammans med dem. Vad som än kommer ut av klimatmötet i kommer det att också leva kvar. Hur ska vi ställa om våra ekonomier och göra dem grönare och mer klimatsmarta? Hur ska vi leva upp till de åtaganden som vi förhoppningsvis enas om där? Det är också en fråga som kommer att leva kvar. Vi har hela Stockholmsprogrammet, som pekar ut många nya ansvarsområden för EU, inte minst när det gäller migration, asyl och det gemensamma polissamarbetet. Nog finns det uppgifter där vi har nått lite framåt men inte ända fram och där spanjorer och andra inkommande ordförandeskap kommer att ha gott om arbetsuppgifter. Konsekvenser för sjukvården av förändringar i trygghetssystemen 40 PER (): Jag har en fråga till socialministern. kan man konstatera att det händer mycket i våra trygghetssystem. Alla sjukskrivna och arbetslösa i landet får det betydligt sämre, och de mår sämre i sin vardag. I en stor rapport från konstateras att de socioekonomiska förhållandena har en stor inverkan på folkets hälsa. Folkets hälsa speglas mycket snabbt i vårdsystemet, det vill säga konsumtionen av vård och omsorg. Hur tänker socialministern möta det ökade trycket inom vårdapparaten med tanke på den förda politiken? 41 Socialminister (): Den fråga som Per tar upp förtjänar mycket intresse och arbetsinsatser för att vi ska motverka en utveckling där människor hamnar vid sidan om på grund av sjukdom eller arbetslöshet. Därför är också regeringens viktigaste prioritering att förbättra möjligheterna för människor att komma i arbete. Vi vet att tillsammans med övriga världen går igenom en tuff ekonomisk kris just . Vi har också lagt ned väldigt mycket kraft på att förändra de system som finns där när människor blir sjukskrivna för att vi ska få en effektivare rehabilitering och människor tillbaka i arbete snabbare. Här finns mycket mer att göra för att människor ska känna trygghet i sin vardag, och det gäller naturligtvis särskilt människor som befinner sig i ett utsatt läge. 42 PER (): Jag blir lite förvånad, för det borde ändå vara så att socialministern verkar för att systemen som ni nu monterar och skruvar om ska vara till gagn för människan och inte skapa en situation där man känner att man är på väg bort, det vill säga skapa en oro hos individen. Senast , eller rättare sagt , var det en stor diskussion om cancerpatienter som tvingades gå ut och söka jobb. Det är en ren effekt av den politik ni bedriver, och det kommer att få konsekvenser för hälso- och sjukvården. Därför blir jag inte riktigt nöjd med din argumentation. Du måste väl ändå se problemet och vara beredd att ta tag i det. Stå upp för att du är socialminister! 43 Socialminister (): Precis som Per säger är dessa frågor ofantligt viktiga, och det är de verkligen för regeringen. Vi har gått från att ha ett system som har varit mycket passivt. Människor har tillåtits hamna i långvarig sjukskrivning utan att få en möjlighet till rehabilitering, och unga människor har i väldigt stor mängd förtidspensionerats i stället för att få möjligheter att komma tillbaka. Vi håller nu på att ställa om för att fler människor ska få möjlighet att bidra. I detta arbete har uppmärksammats att en del personer har hamnat i en väldigt knepig situation, och regeringen vill naturligtvis i dialog med myndigheterna, bland annat , hitta en bra avvägning. Den som till exempel på grund av en cancerdiagnos inte kan arbeta ska naturligtvis kunna vara sjukskriven också fortsättningsvis. Man ska vara trygg i att systemen fungerar, att de finns där när det behövs och också att de fungerar på ett sådant sätt att den som har kvarvarande förmåga får möjlighet att utföra arbete. Visionen om som nya matland 44 (): Jag har en fråga till jordbruksministern. introducerade jordbruksministern visionen om som nya matland. Det handlade om livskraftig landsbygd, växande företag, fler jobb, god mat, god djurhållning och upplevelser i världsklass. Vilka konkreta effekter har jordbruksministern sett av detta under det år som visionen har varit i kraft? 45 Jordbruksminister (): De konkreta effekter som har uppnåtts så här långt mäts i ett antal indikatorer, vilket ger vid handen att det så här långt har tillkommit ett antal nya jobb och nya företag i skilda delar av landet. Det är viktigt, speciellt i de delar av landet som är glest bebodda, landsbygdsområden med mera. Därtill har vi fått en väldig offentlig debatt om mat och matens kvalitet, inte minst mat som serveras i det, som jag vill kalla det, offentliga köket: i skolmatsalar, i skolrestauranger, på sjukhus, på äldreboenden och liknande. Det tycker jag är bra, för mat som serveras på dessa ställen är inte valbar på samma sätt som mat är för oss som inte har vår dagliga verksamhet i en skola eller bor på ett äldreboende eller liknande. 46 (): Både jag och jordbruksministern kommer från en landsända, och , där besöksnäringen har vuxit fantastiskt inte minst under den senaste säsongen. Man talar om en tillväxt av antalet besökare på . Vilken konkret nytta bedömer jordbruksministern att den näringen har av visionen om som nya matland, och hur kopplar man samman visionen med det starka varumärke har som besöksland? 47 Jordbruksminister (): Vi kunde för någon dag sedan med siffror konstatera att den summa pengar som spenderas på turismsidan i vårt land är större än den summa vi som svenskar spenderar utomlands på turism. Detta ger jobb, inte minst runt mat och servering av mat. Jag har kunskap om att ett antal företag som ger jobb i skilda delar av landet har uppstått bland annat beroende på att intresset för att komma till vårt land har ökat. När man är på besök någonstans måste man ju ha mat. Därtill har jag fått kunskap om att man den gången man är turist är något mer benägen att spendera lite mer pengar på mat än man kanske är i det dagliga hushållet. Man unnar sig så att säga lite mer, vilket jag tycker är roligt. Allt detta vi talar om är nämligen arbetsintensivt och ger jobb, ofta på platser som inte har så väldigt många andra arbetsplatser, vilket är speciellt glädjande. 48 (): Jag har en fråga till . Vi fick en tragisk dom från Arbetsdomstolen i går. Den härrör från , som har varit en lång process där två stäms för att ha vidtagit stridsåtgärder mot ett lettiskt företag som utfört arbete i . Åtgärderna vidtogs efter att förbunden begärt ett interimistiskt beslut om åtgärdernas laglighet, där AD uttalade att det var förenligt med svensk lag att vidta stridsåtgärder. Trots detta döms fackförbunden att betala ut skadestånd och rättegångskostnader till sin motpart. Anser ministern att regeringen har något ansvar för att den svenska lagstiftningen inte har harmoniserats med EG-lagstiftningen? 49 Socialminister (): Det är mycket riktigt så att domen är en del av efterspelet till det så kallade Vaxholmsmålet, som handlar om ersättning utifrån den slutsats som domstolen drog . Det handlar om skadeståndsfrågor. Det utfall som kom i går ska jag naturligtvis inte ha någon uppfattning om. Det är domstolen som dömer utifrån gällande lag. Det var dock inte det frågan gällde, utan den gällde om regeringen har ett ansvar för detta. Jag vill konstatera två saker. Den ena är att vi har haft en lagstiftning där vi inte kunde förutse utfallet, och jag tror inte att någon riktigt skulle kunna förutse utfallet av den dom som föll efter . Den andra handlar om att vi genom de förslag som regeringen har lagt fram kommer till rätta med de problem som har redovisats . 50 (): är det ju så att man från regeringens sida har ett visst ansvar. När två döms till att betala stora summor trots att de följt svensk lag anser jag att regeringen som uppenbarligen ansvariga för den rättsvillfarelse som uppstått bör ta sitt ansvar och hålla fackförbunden skadeslösa. Avser regeringen att ta upp frågan om ex gratia-ersättning för att ersätta den skada som skett? Jag kan för tv-tittarnas skull säga att man inte kan stämma riksdag och regering, men regeringen kan bestämma att den går in och betalar. Vi från tycker nämligen att den är skyldig till detta. 51 Socialminister (): Vi har självklart spelregler på arbetsmarknaden som styrs via lagstiftning och genom kollektivavtal. Vi har varit i en besvärlig situation där vi inte har vetat riktigt vad som skulle gälla. Hade man vetat exakt vad domstolens utslag skulle bli hade fackföreningen naturligtvis inte agerat på det sätt den gjorde. Man trodde att man agerade i enlighet med vad som var gällande rätt. Utslaget kom att bli ett annat, och det får konsekvenser för fackföreningsorganisationerna. Självklart är det facken som är skyldiga att betala de ersättningar som ska betalas. Det var de som tog till konfliktåtgärderna, det var de som gjorde bedömningarna. Domstolen har dragit sin slutsats, och regeringen har genom ett intensivt beredningsarbete kommit fram till att vi bör ändra på en del av de svenska lagarna som gör att den här situationen inte ska upprepas. 52 (): Jag har en fråga till socialministern, och den gäller prostataförstoring. Prostatacancer är ett mycket uppmärksammat problem. Det är däremot inte ett annat problem som drabbar många män, nämligen prostataförstoring. Förstoring av prostatakörteln är vanlig hos män när de blir äldre. Ungefär varannan man som passerat har besvär av sin prostataförstoring. Prostataförstoring och prostatacancer kan uppträda , och prostatacancer kan även göra att prostatakörteln förstoras, och symtomen för de båda sjukdomarna liknar varandra. Även om prostataförstoring inte är livshotande kan det medföra lidande för den drabbade och hans familj. Därför måste det här problemet uppmärksammas i högre grad än , tycker jag och många andra med mig. Därför vill jag fråga om statsrådet är beredd att verka för att undersökningar av förstorad prostata underlättas. 53 Socialminister (): Jag tror att den allra klokaste ordningen är att vi som politiker inte fattar de medicinska besluten. Det ska vi överlämna till professionen. Däremot ska vi så långt det fordras tillhandahålla alla de instrument som vi som politiker har för att de ska kunna utföra sitt jobb på bästa möjliga sätt. De sitter inne med specialistkunskapen och det speciella kunnande som fordras för att göra medicinska avvägningar. När det gäller det område om tar upp har det varit en diskussion under en mycket för att se hur man ska kunna skanna på ett eller annat sätt eller genomföra systematiska undersökningar. Det som läkarvetenskapen säger är att man tror att den typen av systematiska undersökningar skulle orsaka mer skada än vad det kommer att lösa problem. Det är inte ett rationellt sätt att hantera resurser eller att bemöta den oro som vi som enskilda personer kan känna. 54 (): Tack för svaret! Vi är helt överens om att den medicinska kunskapen ska sköta det medicinska. Jag tyckte ändå att jag kände en öppning i statsrådets svar, att det ändå är viktigt att tillhandahålla instrumenten. Sedan är frågan vilken nytta man har eller inte. Det påminner lite av mammografidebatten, där man också har olika uppfattningar om det är bra eller inte bra. Jag ser det här lite grann som en jämställdhetsfråga. Bröstcancer och mammografi är väldigt uppmärksammade. Prostatafrågorna har kommit lite i bakvatten, och det är ett skäl till att man bör uppmärksamma detta. 55 Socialminister (): Jag är väldigt glad att tar upp denna fråga, som ju är stor och ibland hamnar lite i skymundan eftersom många män inte gärna talar om de här frågorna. Därför är det viktigt att det här samtalet äger rum. Det ska ständigt prövas vad som är det bästa sättet att hantera den här typen av symtom och sjukdomar som uppkommer så att vi på ett rationellt sätt kan bemöta människors oro, sjukdomar och hanterar våra resurser på det mest begåvade sättet. Jag vill tacka för att hon väckte just denna fråga. 56 (): Min fråga är till jordbruksminister . När regeringen tillträdde valde man att lägga ned . förändrade regeringen djurskyddstillsynen i kommunerna. Man flyttade denna till länsstyrelserna och tog bort avgiftsfinansieringen i syfte att öka jordbrukets konkurrenskraft. Med facit i hand, den senaste tidens bilder på grisar som inte sköts enligt de lagar som vi har, kan man säga att det kanske skulle vara bättre med ett framåtsyftande djurskydd och en tillsyn som kan bevara konsumenternas förtroende. Hur tänker jordbruksministern gå vidare för att öka och få tillbaka förtroendet hos konsumenterna och förbättra djurskyddet? 57 Jordbruksminister (): De bilder som har visats i alla typer av medier är upprörande. I många fall har vi sett bevis på brott mot den lagstiftning som vi har. Nedläggningen av innebar inte att de arbetsuppgifter som myndigheten har försvann. De har överförts till en annan myndighet. Jag anser inte att namnet på en myndighet är avgörande för om arbetsuppgifterna utförs på ett bra sätt eller inte. Anledningen till att vi flyttade tillsynen från den kommunala nivån till var att i alltför många kommuner fanns inte den tillsyn som jag tycker att vi ska ha av djurs hållande i vårt land. Hur går vi vidare? Ja, vi har bestämt oss tillsammans med för att utföra utökade kontroller i besättningar som har besättningsveterinärer, innebärande i praktiken en genomgång ungefär i en besättning. Detta stärker tillsynen på ett högst påtagligt sätt och ger utrymme för länsstyrelserna att utföra riskbaserade kontroller. 58 (): Det handlar väldigt mycket om resurser till djurskyddstillsynen. Jag kan göra en jämförelse med en chaufför. Den som parkerar sin bil får en parkeringsbot om man inte ställer bilen på rätt ställe. I drog man ned på kontrollen av felparkeringarna, och det blev inte bra. Samma logik borde gälla för djurskyddet. Det kom ett pressmeddelande från om att man skulle träffa grisnäringen och att man skulle göra det som ministern precis har pratat om här, en deklaration. Då kommer jag in på en lite annan fråga. Veterinärerna ska både utföra kontroller och vara husläkare. Hamnar de inte då på två stolar? 59 Jordbruksminister (): är det ett antal yrkeskårer som har en anmälningsplikt om man upptäcker någonting som inte följer lagen. Det har till exempel dagispersonalen. Detsamma gäller läkarkåren och veterinärkåren. De legitimerade veterinärerna är legitimerade av några specifika skäl. Ett av skälen är att vi ska känna förtroende för yrkesgruppen i vårt samhälle. Och jag gör det. Jag är alldeles övertygad om att de har samma mål som och jag, nämligen att djuren ska behandlas väl, åtminstone så att man ligger i nivå med den lagstiftning som vi har i vårt land om hur djur ska skötas. Jag har fullt förtroende för den yrkeskåren. Forskning och utveckling inom försvarsindustrin 60 (): Min fråga går till försvarsminister . Försvarsindustrin har varit spjutspetsen för den tekniska forskningen och utvecklingen i . Utan den avancerade ingenjörskonst som ryms i den hade vi knappast blivit den framstående tekniska kunskapsnation som vi har blivit. Jag tänker på rymdverksamheten, på , på mobiltelefonin och så vidare, verksamheter som har säkrat som forsknings- och kunskapsnation. Hur avser regeringen att stödja svensk försvarsindustri och den forskning som ryms där så att vi kan bibehålla och gärna förbättra vår nuvarande kunskapsnivå? 61 Försvarsminister (): Jag kommer precis från där jag har varit för för att stödja det svenska anbudet från om att sälja Gripen. En god del av min och tid går till att stödja svensk exportverksamhet. Det är viktigt därför att våra försvarsindustriföretag har exportandelar någonstans mellan beroende på inriktning. En alldeles central del för deras framtid är att se till att det finns öppna marknader och gott exportstöd. Därför finns det i den budget som beslutade om i går förslag om en ny exportstödjande myndighet för försvarsmateriel. Jag kan säga apropå vad sade om det svenska ordförandeskapet att fick igenom inte bara alla sina prioriteringar på försvarsområdet utan i synnerhet skrivningar på området om konkurrens på lika villkor. Det är ett faktum att vi inte ska ha 27 uppdelade delmarknader i för det har man inte i , där har man en utan alltmer en gemensam marknad för att stödja en stor hemmamarknad för försvarsindustrin. 62 (): Jag är mycket glad för försvarsministerns goda insatser i , som jag också har hört talas om. Det är väldigt bra att lever upp till de förväntningar och krav som finns i de här kulturerna, där också den politiska ledningen behöver vara med för att sanktionera affärer och för att samarbete ska kunna ske i viktiga forsknings- och utvecklingsfrågor. Jag skulle vilja höra om det finns planer hos statsrådet på hur vi också kan säkra att forskningen och utvecklingen inom försvarsindustrins kunskapsområde finns kvar i . 63 Försvarsminister (): Man ska ha klart för sig att det som ofta benämns som den svenska försvarsindustrin med några undantag är en svensk industri. De är del av multinationella koncerner. BAE till exempel har 120 000 anställda över hela världen, och några delföretag finns i , till exempel och det gamla . Med det vill jag peka på att det sker alltmer av forskning och utveckling både inom företag och med delföretag i olika länder. Vi samarbetar för att utveckla nya system. i världen, när drev en neutralitetspolitik skild från andra länder, var det ett värde i sig att ha en egen industri som var utvecklad för bara svenska behov och med egna specifikationer. bygger vi säkerhet tillsammans med andra. Vår materiel måste fungera tillsammans med andra länders, inte minst i internationella insatser. Och för att få bästa ekonomi anskaffar vi materiel ihop med andra länder och får långa serier. Därför är samarbete, till exempel det med , viktigt i utvecklingen av kommande system. I det fallet gäller nästa generations Gripen. Vi delar kostnader och höjer vår gemensamma förmåga. 64 (): Jag har en fråga till . Antalet sms-lån växer snabbt, och fler och fler hamnar i en skuldfälla som är helt förkastlig. De företag som erbjuder dessa lån tar ut ockerräntor vilket snabbt förvärrar situationen för dem som tar sms-lånen. Erbjudandena om lånen är dessutom utformade så att man endast genom några få tryck genast får pengarna insatta på sitt konto, och detta utan någon som helst kontroll. Många frestas av detta, och många finns nu registrerade hos kronofogden på grund av dessa lån. Följden blir att man får betalningsanmärkningar som sedan kan leda till att man får svårigheter att skaffa bostad, ta andra lån och ingå andra ekonomiska avtal. Konsumentkreditlagen är den lag som reglerar huruvida en kreditprövning måste göras eller inte. Det är här som kryphålet finns för de kreditgivare som ger så kallade sms-lån. Justitieministern har i tidigare svar på liknande fråga sagt att ett förslag är på väg. Min fråga blir då: När kommer förslaget? 65 (m): Svaret är: . Vi kommer att presentera en departementspromemoria som innehåller en rad olika förslag, dels om krav på bra information om effektiv ränta, dels skärpta krav när det gäller kreditprövning och skyldighet för kreditgivare att förklara kreditavtal och dess verkningar på ett begripligt sätt för kunderna. Det här är någonting som vi har diskuterat . Det är oroväckande att vi har fått en utveckling med allt fler som skuldsätter sig. Och det är definitivt inte bara ungdomar utan tvärtom väldigt många vuxna som tar de här snabba lånen. Det här bygger på de regler som beslutade när man gjorde förenklingar. Det har gjort att vi inte ville gå in och ändra regelverket. Men det har varit helt nödvändigt att jobba fram förslag. Det kommer, som sagt, en presentation av dem. Sedan får vi snabbt försöka jobba med dem. 66 (): Jag får tacka för svaret. Precis som justitieministern säger är det här ett stort problem. Vi har gjort en uppföljning och ser att 2006 var det inga problem, i alla fall enligt kronofogden, medan den här utvecklingen har exploderat . Bara var det fler än 23 000 anmälningar om obetalda skulder för sms-lån hos kronofogden. Precis som justitieministern säger är det inte bara bland unga utan även äldre, framför allt gruppen och kvinnor, som sms-lånen har ökat. Det kan väl också ge oss en fundering över den utveckling som har varit inom andra områden som har inneburit försämringar för många. I våra grannländer har man vidtagit olika åtgärder för att komma till rätta med problemet, men i väntar vi fortfarande. Men säger justitieministern att det ska komma ett förslag . Då är min följdfråga: Vilka åtgärder är det som har varit så komplexa att förslaget har dröjt så här pass länge, trots att vi vetat att det här är ett stort problem? 67 (m): Ett av skälen till fördröjningen är att i sin visdom ganska fattade beslut om regelverken, och detta efter en ganska lång utredning där man diskuterade möjligheterna till den här typen av snabba lån och annat. Det är klart att det ska finnas ett ordentligt underlag innan man ändrar fattade beslut i sådana frågor. Vi har naturligtvis följt den utveckling som har skett. Det har vidtagits en hel del åtgärder. Exempelvis har varit ganska aktiv när det gäller information, men det har inte stoppat utvecklingen. Det finns också ärenden där man har kritiserat företag för en väldigt aggressiv marknadsföring. har vi samlat på oss så mycket underlag och annat att vi har kunnat ta fram förslag, och det tycker jag är bra. Då får vi på rätt sätt se till att de kommer till användning. Det här är ett problem som vi ska arbeta med att försöka stävja. Helt tror jag inte att det försvinner . 68 (): Försvarsministern har i tidigare debatter varit tydlig med att Försvarsmakten inte får ändra i grundorganisationen, men väl i insatsorganisationen, för att alltid leverera ett bra försvar och så mycket försvar som det bara går för pengarna. och grundorganisationen inom flygvapnet är i princip samma sak. Om ett tag gäller samma sak också för armén när de får sina stående förband. Det innebär följande för flygets del, och jag tar F 21 i som exempel.