prot · GW09134 · 2009-06-17 00:00:00 — Den är lägre nu trots lågkonjunkturen än vad den var 2006 när vi tog över. Vad gäller ungdomsarbetslösheten hänger frågan fortfarande i luften: Vad har Socialdemokraterna för besked i detta när man tänker höja arbetsgivaravgifterna för ungdomar? Det sänker inte ungdomsarbetslösheten. 126 () replik: Jag kan försäkra om att det rödgröna laget kommer att föra en bra och god ekonomisk politik. hade synpunkter på vem som skulle bli finansminister i den kommande rödgröna regeringen. Jag skulle vilja kontra med att säga att det kanske är tur att , ledare, inte är finansminister i den här regeringen, för i partiledardebatten sade han att under den tidigare lågkonjunkturen lärde han sig att plus och minus måste gå ihop. Men vad var det den borgerliga regeringen lämnade efter sig? Ett stort budgetunderskott som vi fick jobba för att komma till rätta med. Det var en kommentar till utfall mot . Jag ställde två frågor i mitt anförande. Den ena gällde det brev som ni nya moderater har skickat. Där skriver ni att ni har sänkt skatterna för låg- och medelinkomsttagare. Är det så, eller är det tryckfel i brevet? 127 () replik: Jag var beredd på en andra fråga eftersom den aviserades, men vi har ett replikskifte till. Vad ska jag säga? Ja, vi har sänkt skatten för låg- och medelinkomsttagare med runt . Det är det enkla svaret på detta. Jag vet inte vad egentligen förväntar sig för något annat svar än det. Det var en enkel fråga, och det är ett enkelt svar. 128 () replik: Då kommer nästa fråga som kanske är lite svårare och som jag kanske borde ha ställt. Varför skriver ni ingenting om höginkomsttagarna i brevet? 129 () replik: Höginkomsttagare har också fått sänkt skatt. Vi sänker skattetrycket över alla gränser. Den riktade skattepolitiken har inriktat sig på låg- och medelinkomsttagare. Det är för att den här gruppen var hårdast beskattad i hela världen under den socialdemokratiska regeringsperioden med bistånd av och . De satt hårdast åt, och de hade de minsta marginalerna. Därför har också regeringens skattepolitik inriktat sig på de grupperna. Om man är hårt beskattad är man icke rörelsefri. Vi ser nu färska siffror på konsumtionsmönstret, vad pengarna används till. Man använder dem för att investera i sig själv, i bostäder, resor och saker som man inte hade råd med tidigare. Det här är en frihetsfråga. Det var precis det jag tog upp i mitt anförande. Den frihetsfrågan står vi för. Den inriktningen kommer vi att fortsätta med. Därmed är det också sagt att detta ska göras med försiktighet och i takt med att finanserna tillåter det. Vi, till skillnad från oppositionspartierna, ser till att våra skattesänkningar är finansierade. 130 () replik: Jag uppskattar verkligen det frihetspatos som lyser igenom anförande, men jag uppskattar inte när man tar sig friheter med sanningen. försöker antyda att oppositionspartierna lättvindigt ville slösa bort pengar i högkonjunkturer och sedan stå här på bar backe när lågkonjunkturer kommer. Så är det faktiskt inte. Jag kan bara tala för mitt eget parti. Vi har under de goda åren i högkonjunkturer faktiskt konsekvent haft ett högre sparande i våra budgetförslag, alltså ett starkare saldo än vad regeringen har föreslagit. Med den politiken är det fullt konsekvent att vi nu i sämre tider är beredda att satsa mer. säger också, precis som hon i tidigare replikskiften har tagit upp, att det har varit en mängd skattesänkningar för låg- och medelinkomsttagare. Ja, det har det varit, men de största skattesänkningarna har gått till höginkomsttagare. Det har vi slagits i huvudet med i procentsatser i rapporter från . Vi kan bara konstatera att den som tjänar lite får en lägre skattesänkning i kronor räknat än den som tjänar mycket. försöker också framställa det som att vi inte har försökt att göra någonting åt skattetrycket för låginkomsttagare under tidigare regeringsperiod. Det är inte sant. Inom ramen för den gröna skatteväxlingen sänkte vi skatterna för låg- och medelinkomsttagare och för höginkomsttagare genom ett sänkt grundavdrag, i princip lika i kronor, kanske till och med lite mer, för låginkomsttagare. Visst gjorde vi små försök. Vi hade faktiskt också en begränsningsregel på fastighetsskatten. De pensionärer som pratade om, med låga inkomster men högt värderade hus, behövde inte heller betala av sin inkomst i fastighetsskatt. Vi försökte faktiskt att utforma skatterna så att de skulle utgöra en bra fördelningspolitik och inte slå orimligt hårt mot låg- och medelinkomsttagare. vill gärna tro att det går att kombinera sänkta skatter och förbättrad välfärd. Om det vore så är jag glad. Säg det till dina kolleger i kommunerna, som tvingas välja mellan att antingen skära ned välfärden eller att höja skatterna. 131 () replik: Siffror kan vara hårda. Siffror kan också dölja vad som är verkligheten. Jag kan inte blunda för de historier som kom mig till del och säkert också dem som har suttit i beslutande ställning till del tidigare från pensionärer som var tvungna att flytta från hem och hus därför att de inte hade tillräckligt med pengar, tillräckliga pensioner, för att betala den höga fastighetsskatten. De råkade bo på ett fint ställe, ofta vid vattnet eller med en vacker utsikt. Dessa människor fanns, och de var många. Dessa människor är glada för det första för att de får bo kvar och för det andra för det ekonomiska utrymme som har uppstått eftersom de inte behöver betala de höga fastighetsskatterna längre utan kan investera i det egna boendet. Vi ser det. Det är en 20-procentig ökning av investeringarna i den egna bostaden. Det är fråga om stora byggprojekt. För inte så länge sedan gjordes en undersökning av vad svensken ska göra . För det första tänker man semestra. Man lägger mer pengar på sin egen semester. Det är ett andningshål i vardagen, som annars kan vara hektisk. För det andra vill man rusta upp sitt eget hus. Det ger arbetstillfällen, och pengarna stannar i . Det ger skatteintäkter. De pensionärer jag pratade om tidigare fanns. De ringde mig, och de skrev brev. De var förtvivlade. Den tidigare regeringens försök att bygga bort problemet var tydligen inte tillräckligt vasst. Problemen fanns fortfarande kvar, men finns de inte längre. 132 () replik: Mina partikamrater tillsammans med Socialdemokraterna och införde en begränsningsregel just för att dessa människor fanns jag var själv inte med då. Det som är så underligt är att om er fastighetsreformering verkligen hade löst problemet, varför var ni själva tvungna att införa precis samma begränsningsregel för pensionärer som vi införde? Ni införde den bara för pensionärer. Någonstans var det kanske just begränsningsregeln som var effektiv och kanske inte hela er fastighetsskattereform. Om det var pensionärerna man ömmade för, de med låga inkomster, varför antog man inte begränsningsregeln direkt i stället för att genomföra en stor skattesänkning för dem som hade både dyra hus och höga inkomster? De människorna fanns minsann också. 133 () replik: Låt mig avsluta fastighetsdiskussionen. När vi pratar om den ansträngda situationen i landsting och kommuner kan vi konstatera att fastighetsavgiften kommer kommunerna till del i och med att värdena på husen också ökar. Det här är faktiskt en inkomst till kommunerna som man tidigare inte har haft tillgång till. Sedan vill jag byta spår, herr talman. Det var en sak jag reagerade över i inlägg och som inte kan svara på. ((): Så varför tar du upp det?) Men i fråga om att styra beteenden är och alliansen egentligen överens. Med hjälp av miljöskatter kan man styra människors beteende till något positivt. Jag önskar i så fall att ni pratar ihop er lite grann eftersom inte gärna vill göra så, vilket är märkligt eftersom Socialdemokraterna har ägnat sig åt att styra människors beteende med hjälp av skatteinstrumentet. Också alliansregeringen tycker att man ska göra så med hjälp av miljöskatter. Javisst, vi för gärna diskussioner med om detta. Här står vi nära varandra. Här står kanske och Socialdemokraterna lite längre ifrån varandra. Skatteincitament för att få en bra miljöpolitik är bra. Låt oss tala om detta. 134 (): har vi haft ett flertal debatter som hanterat skattefrågorna. Just skatter har en styrande inverkan på människor och samhället i övrigt, och därför är skatterna en strategisk fråga. Målet för alliansregeringen i den globala finanskris vi befinner oss i är att skapa bättre förutsättningar för tillväxt, sysselsättning och välfärd. Det är inte konstigt att motsättningarna mellan majoritet och opposition har varit stora under resans gång kring de åtgärdsprogram som fordras och har genomförts. Det är en naturlig del av vårt politiska system. Alliansregeringen har sänkt skatten för låg- och medelinkomsttagare, och oppositionen är däremot. Alliansregeringen har avskaffat förmögenhetsskatten, och oppositionen är däremot. Alliansregeringen har på område efter område lagt grunden för att stimulera arbetslinjen så att fler kan få jobb, och oppositionen har knappast jublat över de åtgärder som har vidtagits. kan vi konstatera att trots den globala finanskrisen är det 104 000 fler människor i sysselsättning än det var , då i högkonjunktur, nu i lågkonjunktur, då med en socialdemokratisk regering, nu med en alliansregering. Tveklöst är det så att prioriteringen av arbetslinjen från regeringen har bidragit till att dämpa effekterna av den globala finanskrisen. Trots det gäller det att vara försiktig och verkligen analysera hur vi går vidare. I det arbetet kan vi konstatera att det väsentliga är att välfärdskedjan fungerar så att vi kan ge medborgarna det välstånd som de efterfrågar. Satsningar på företag som ger jobb, som i sin tur ger lön, som i sin tur ger skatt och som i sin tur ger välfärd är en basal insikt i det här arbetet som alla bör ha. Tyvärr konstaterar jag att alla inte har den insikten. De här frågorna har vi diskuterat mycket , och i stället för att fortsätta den debatten skulle jag vilja rikta några direkta frågor till oppositionen i en fråga som vi i skatteutskottet inte har diskuterat här i kammaren. Det är utskottets remissvar till näringsutskottet i energifrågor där uttagsskatten för vindkraft var en framträdande fråga. I den frågan framhålls i oppositionens reservation dels att man vill att regeringen ska klargöra uttagsskattens tillämpning, dels att hela oppositionen ställer upp på inställning om slopande av uttagsskatten. Det här aktualiserar tveklöst en del principiella frågor utifrån ett skatteperspektiv. I sakfrågan, om att vi ska stödja enskilda initiativ bland annat i form av vindkraftskooperativ och satsningar på den förnybara energin, är vi överens, så den frågan kanske vi kan lägga åt sidan i det här skedet. Uttagsskatten är inte någon ny skatt. Det är en skatt som har funnits länge, men den har knappast tillämpats fullt ut av skattemyndigheterna efter de intentioner och de beslut som vi har fattat i denna kammare. Den grundläggande skillnaden mellan kooperativ och aktiebolag är att kooperativ är enkelbeskattade medan aktiebolag är dubbelbeskattade. Hur kooperativen utformar skatten är upp till kooperativen, men det som är tydligt är att beskattning ska ske en gång av den vinst eller den naturaförmån som finns inom kooperativet. Uttagsskatten i sig är alltså frivillig det gäller att betona det. Kooperativet kan välja mellan att betala uttagsskatt i kooperativet eller att överlåta till den enskilde andelsägaren att betala reavinstbeskattning på det överskott som man blir tilldelad. Innan denna skatt beräknas tar man bort en del, som man gör i all kooperativ verksamhet det må vara inom , inom eller inom vindkraftskooperativ. Det är ett avdrag i form av ett uttag som är helt skattefritt. Det har alltid varit så på den kooperativa delen. Om man då jämför det ekonomiska utfallet i förhållande till gällande bankränta mellan de här beskattningsmetoderna inom kooperativen och även jämför med ett vindkraftsföretag som bedrivs i aktiebolagsform blir utfallet följande. Kooperativ som har valt att ta ut skatten via uttagsskatt har drygt dubbelt så hög avkastning som bankräntan den ränta som gällde och som var en låst avkastning . Kooperativ som har valt att den enskilde betalar reavinstskatt har knappt dubbelt så hög avkastning som bankräntan. Ett aktiebolag som enbart håller på med vindkraft har en halv gång så hög avkastning som bankräntan, i och med att man har en dubbelbeskattning. Avkastningen i ett kooperativ med uttagsskatt är alltså cirka fyra gånger så hög som avkastningen från ett aktiebolag för den enskilde. Det här bör man ha klart för sig när man för diskussionen. Tveklöst är det så att vindkraftskooperativ stimuleras skattetekniskt. Sedan kan man diskutera om man ska gå vidare, men det är en annan fråga. Men utifrån det skattemässiga perspektivet är uttagsbeskattningen gynnsam för kooperativen. Oppositionens reservation framkallar några principiella frågeställningar. Likhet och enkelhet i beskattningen är eftersträvansvärt. Om nu uttagsskatten slopas, är det då oppositionens avsikt att kooperativen ska använda reavinstbeskattningsmetoden, eller har man tänkt sig att det ska vara nollbeskattning inom ett vindkraftskooperativ? I och med att den övriga oppositionen bestående av socialdemokrater och vänsterpartister har ställt upp på reservation uppfattar jag att det är nollbeskattning som gäller. Om då ingen skatt tas ut från vindkraftskooperativen, hur ska då skatten vara på de vindkraftsaktiebolag som finns och som enbart håller på med vindkraft? Ska reavinstbeskattningen på aktieutdelningar slopas? Ska bolagsskatten i de här bolagen slopas? Frågorna är relevanta, och jag är övertygad om att om nollbeskattningsalternativet väljs har förmodligen EU synpunkter på en sådan inriktning utifrån regelverket för statsstöd. Jag ser fram emot ett klargörande från oppositionen på det här området. vill jag betona att samhället givetvis ska stötta de initiativ och de satsningar som görs inom vindkraftsområdet, men stödet bör utformas på ett långsiktigt hållbart sätt, inte utifrån några populistiska synpunkter. Vårt välfärdssamhälle kräver en gemensam finansiering, och därför är skatter befogade. De ska tas ut efter bärkraft och utifrån de behov som finns i samhället, varken mer eller mindre. Med det synsättet gäller det att nå upp till begreppet rättvisa, och därför är oppositionens svar på den här frågan intressant. 135 () replik: använde väldigt mycket tid till att diskutera vindkraftskooperativens skatteförhållanden, och jag tänker inte gå in särskilt mycket i den diskussionen. Jag vet nämligen att vår diskussion har byggt på att det är viktigt att stimulera fram nya vindkraftverk i och att vindkraftskooperativen är en väldigt bra form för detta, för att få en bra förankring av vindkraftverk runt om i . Då tror vi att det kan vara klokt att i det sammanhanget inte ta ut en skatt på det överskott som kan uppstå i de olika kooperativen. Men den frågan vill vi att man ska utreda vidare. Det var mitt svar på den frågan. Jag vill passa på, när jag ändå fick ordet, att korrigera i det tidigare inlägget. Hon sade att jag pratade om att man inte ska kunna påverka folks beteende när det gäller miljöskatter. Jag pekade på att den borgerliga regeringens politik handlar om att införa skatteavdrag på olika områden för att på det viset påverka folks konsumtion, till exempel inom hushållsnära tjänster. När vi talar om miljöavgifter och miljöskatter handlar det om att påverka folks beteende i den meningen att vi måste komma till rätta med våra stora koldioxidutsläpp etcetera. Där gjorde vi under den socialdemokratiska regeringsperioden flera skatteomläggningar med den inriktningen. Jag kan återkomma till det . Jag skulle vilja ställa en fråga till . Ni pratar fortfarande om att sänka skatterna, och jag kan för mitt liv inte förstå hur ni kan göra det med den information ni har om den ekonomiska krisen. går ut och talar om sänkta arbetsgivaravgifter. vill sänka bolagsskatterna. vill sänka inkomstskatten för höginkomsttagare. Regeringen går fram och säger att man ska kunna differentiera momsen ytterligare. Det blir alltså mindre pengar till staten. 136 () replik: Vad gäller skattesänkningar och så vidare är det ganska naturligt den typen av diskussion ger sig själv att det statsfinansiella läget avgör när man har möjlighet att göra förändringar i skatteskalorna. Jag delar uppfattningen att miljöskatter har en styrande effekt och ska användas som sådan för att ändra beteenden. Beträffande vindkraftskooperativen är det intressant att inte vill föra diskussionen trots att han deltagit i ett antal interpellationsdebatter i just den här frågan. I och med att man för en diskussion om att uttagsskatten ska tas bort, för det är ändock det som står i den socialdemokratiska reservationen i skatteutskottets betänkande, säger man ju att det här är en form som ska favoriseras, att det ska vara nollbeskattning. Då måste jag tveklöst ställa frågan: Är det det röda lagets avsikt att ta bort reavinstbeskattningen på utdelning från aktier? Är det det röda lagets avsikt att slopa bolagsskatten? Det är ju en relevant fråga, eftersom man vill göra det just för den här företagsformen. Om jag driver exakt samma verksamhet i en annan associationsform ska jag ju inte missgynnas. Vi pratar i så fall om hundramiljarderssänkningar. Det vore intressant att få ett rakt svar, för jag tycker att det är så orimligt att föra diskussionen på det sätt som ni gör. Om jag går och köper el utan att vara med i ett kooperativ eller ett aktiebolag får jag betala i storleksordningen . Är jag med i ett kooperativ, som har uttagsbeskattning, får jag betala ett pris som ligger lägre. Men vad ni säger är att man ska gå ned , för det är vad som kvarstår i uttagsskattedelen. Det är inte rätt väg om man nu på ett sansat sätt vill stötta vindkraften. Det är att slå blå dunster i ögonen på dem som är intresserade av att driva den här utvecklingen. 137 () replik: tror jag nog att våldsamt överdriver den här frågeställningen som sådan. Det handlar om att ge möjligheter för vindkraftskooperativen att fullfölja sitt arbete. När man går in som andelsägare i ett vindkraftverk är det en särskild situation som uppstår att man får den el som vindkraften genererar. Att man dessutom ska betala en särskild skatt på den är det som vi reagerar mot. Det handlar inte alls om att det ska få följdverkningar på aktieutdelningar inom andra företagsformer, utan här talar vi om vindkraftverken. Jag fick inget svar på frågan om alla de löften som ni sprider omkring er nu om skattesänkningar. Det är inte bara någonting som jag har tagit ur luften. Jag har noterat att ni på centerstämman ville sänka arbetsgivaravgiften. Vad kostar det? Jag fick inget svar på det. Vad kostar det att införa differentierade momssatser? Jag fick inget svar på det. Jag fick heller inget svar på vad sänkta bolagsskatt innebär och inte heller vad det får för ekonomiska konsekvenser om man, som vill, tar bort den så kallade värnskatten. Ni fortsätter precis som om det vore högkonjunktur och sprider skattesänkarlöften omkring er från de borgerliga partiernas sida. Det finns ingen trovärdighet i detta. Det är bättre att ni säger rakt ut att det inte blir något med det här, att de stämmobeslut som ni har fattat inte gäller. Det kommer inte att finnas ett uns av möjligheter att sänka några skatter över huvud taget som den ekonomiska situationen ser ut i , utan det kommer att handla om att ta ansvar för den ekonomiska situationen och därmed se till att vi kan värna välfärden. Kanske tvingas vi också att höja ett antal skatter för att klara ekonomin för välfärden här i . Det är det som är den bistra sanningen, och den smiter ni undan. 138 () replik: Vad är det för skillnad ur ekonomisk synvinkel, , om jag satsar , som en andel kostar i exempelvis O2 Vindel, eller om jag satsar på aktier i ett vindkraftskooperativ eller sätter in på banken? Alla tre formerna ger en avkastning, en avkastning som ska beskattas i det välfärdssamhälle som vi lever i. Om då en av de här formerna ska vara helt skattefri bör det från ett företagsperspektiv och ett konkurrensneutralitetsperspektiv också påverka de andra delarna. Därför kvarstår min fråga: Ska reavinstbeskattningen på utdelning av aktier försvinna? Jag har inte fått svar på den frågan. Beträffande stämmobeslut och inriktningar vad gäller skattesänkningar är det ganska naturligt att en stämma har en viljeinriktning för hur man ska gå vidare för att stimulera arbete. Från vår sida vill vi sänka arbetsgivaravgiften. Och vet lika väl som jag att det kostar dryga 7 miljarder per procent, men det är utifrån syftet att stimulera arbete. I den frågan kan vi konstatera att Socialdemokraterna misslyckades under den förra mandatperioden. 139 () replik: Jag hade inte räknat med en detaljerad fördjupning i frågan om uttagsskatt, som inte alls ligger inom ramen för detta betänkande, så jag har inte med mig alla tabeller och fina som jag annars skulle ha kunnat rabbla upp. Men det kanske är lika så gott för åhörarna, för det blir sällan särskilt roligt att lyssna till. Dessutom finns alla tabellerna och räkneexemplen i vår motion, så jag är övertygad om att har läst och begrundat dessa. I stället för att hänvisa till tabellerna kan vi ta det lite pedagogiskt och fråga oss varför vi har en uttagsbeskattning. Jo, det är för att företag inte ska kunna ta ut vinster på ett annat sätt än just som vinst och på så sätt undgå beskattning. Och det är, precis som säger, ingenting nytt. Vi har haft uttagsbeskattningen ett bra tag, även om jag kanske inte var med i dess begynnelse vad vet jag? Det som däremot är nytt är att i ett ställningstagande kom fram till att vindkraftskooperativ ska betala uttagsskatt för mellanskillnaden mellan den kostnad som man får betala för sin el om man är medlem i ett vindkraftskooperativ och marknadspriset för el. Det är den saken som vi vänder oss emot. Vad är poängen med att vara med i ett kooperativ? Jo, det är att man betalar en kapitalinsats, helt enkelt för en del av vindkraftverket, och i gengäld får köpa billigare el, på samma sätt som den som till exempel köper en bostadsrätt betalar en kapitalinsats för den och i gengäld får en lägre hyra än den som bor i hyresrätt. Det är ingen som har kommit på idén att de som bor i bostadsrätter ska uttagsbeskattas för mellanskillnaden mellan hyran för en hyresrätt och den avgift till föreningen som man betalar om man bor i en bostadsrätt, utan det är lite grann konceptet att man betalar en insats och sedan får ett lägre pris. Det är bara just den grejen som vi vill återställa till hur det var innan kom med det nya ställningstagandet. Vi har aldrig haft några idéer om att man ska ta bort alla skatter på vindkraftverk, utan där tror vi att det kan finnas andra styrmedel som man kan diskutera. Men just uttagsskatten har skapat en oro i vindkraftskooperativen. Det är väldigt olyckligt då vi ser att de har varit bra. 140 () replik: Har uttagsskatten skapat oro hävdar jag återigen att uttagsskatten är en frivillig skatt. Man behöver inte använda den metoden. Man kan använda den andra modellen. Vad gäller inriktning i den här frågan är det bara att konstatera att de lokala skattemyndigheterna runt om i landet har gjort olika tolkningar. Det som den här debatten har mynnat ut i är en ensriktad syn på den här frågan. Men besluten här i kammaren har varit tydliga: När man har en naturaförmån av det här slaget ska man betala skatt för den favör man har minus den avdragsdel som finns i systemet. Det är att jämställa med utdelning från en bankbok, från aktier eller vad som helst. Därav är frågan berättigad. När det sedan gäller jämförelsen med bostadsrättsföreningar vill jag säga att för äkta bostadsrättsföreningar har vi en särlagstiftning. För de oäkta bostadsrättsföreningarna, som kanske är mer jämförbara med vindkraftskooperativen, har vi uttagsbeskattning. Det är alltså ingen skillnad.