prot · GW09129 · 2009-06-10 00:00:00 — 2001/02:15) fastställs målet att alla som har förutsättningar att klara studierna ska antas till högskolan och att studenternas bakgrund inte ska vara avgörande. Breddad rekrytering och mångfald är målet. Det säger sig självt att avgiften för utbildning skulle slå hårdast mot dem som har sämst ekonomi och som kommer från studieovana miljöer. Den sociala snedrekryteringen skulle med andra ord öka om avgifter infördes. Ett sätt att garantera avgiftsfriheten är att lagstifta om detta. Vi i menar att det nu är nödvändigt att skriva in i högskolelagen det som har varit praxis, nämligen avgiftsfriheten för svenska studenter. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservationen. 41 (): Jag vill inleda med att säga att i de här förslagen från regeringen finns det en hel del som är bra och som vi vill ställa oss bakom. Det är okontroversiella förändringar som jag tror bidrar till en bra utveckling och en ökad möjlighet till internationalisering och höjd kvalitet på högskoleområdet i . Men något som också finns i den här propositionen är att man aviserar att införa avgifter för utländska studenter. Så sent som i går gav också regeringen i uppdrag till Verket för högskolestudier att tillsammans med universiteten och högskolorna, om jag har förstått det rätt, inleda arbetet för att införa studieavgifter i . Det här är en stor omställning. Även om det gäller avgifter för studenter som kommer från länder utanför EES-området är det en stor förändring. I har vi tidigare haft avgiftsfrihet i utbildning som en grundprincip. Alla ska ha en möjlighet att studera, eller rättare sagt: Möjligheten ska inte begränsas av pengar, utan det ska vara de som är mest kompetenta och som vill som ska ha möjlighet att studera och fortsätta utveckla kunskapssamhället. I stället kommer vi nu att få se att vi går mot en situation där utbildning blir mer av en kommersiell produkt som man vill sälja i stället för att vara grunden för ett samhälles utveckling och framåtskridande. Som har nämnts riskerar det här att spilla över. Hur kommer det att se ut ? Vi har flera som föreslår avgifter för svenska studenter. Är det nästa steg? Det finns ju en risk om man bygger upp en organisation för att ta ut avgifter. Jag tycker att konsekvenserna förtjänar att belysas mer än vad som har gjorts här. Det här är inget skarpt förslag, och jag räknar med att konsekvenserna blir utredda mer, men jag tror tyvärr inte att det stoppar regeringen. Många aktörer i det svenska samhället har, som har sagts, tydligt visat att det här är ett dåligt förslag och visat på konsekvenserna, men regeringen verkar inte ha tagit åt sig. När vi nu ändå är inne och diskuterar internationalisering av den högre utbildningen i vill jag säga att det är väldigt tydligt att det här riskerar att stoppa delar av internationaliseringen när studenter inte längre har möjlighet att komma hit och studera, utan man inför avgifter. Många som kommer från fattigare länder kommer faktiskt inte att ha möjlighet att betala de här avgifterna. I stället för att öka internationaliseringen och ge möjligheter till utländska studenter inför man en byråkrati för att ta hand om de här avgifterna och administrera systemet. Frågan är om det här verkligen kommer att ge så mycket mer pengar till svenska högskolor som man ändå hoppas skulle kunna vara tanken. när regeringen själv inte ger så mycket mer pengar försöker man kanske ta ut dem av studenterna. Men jag tror att inte ens det kommer att ge så mycket mer pengar. Det här leder till byråkrati, och det riskerar att bli betydligt färre studenter som studerar på svenska högskolor och som kommer från länder utanför EES. Det har sagts att det här ska lösas med stipendier. Då undrar jag lite grann. Om man nu inför stipendier så att de som redan går här får gå här har man ju betalat den här utbildningen det är bara det att man har infört en ökad byråkrati. Alternativt är det en väldigt kraftig begränsning av det antal studenter som får stipendier, och då minskar man kraftigt antalet utländska studenter i . Jag tror att det är viktigt att komma ihåg att det här inte är någon sorts människor som kommer hit och bara vill ta åt sig av oss och inte ge någonting tillbaka. Det är faktiskt så att studenter som har olika bakgrund och som kommer från utlandet, även utanför EU, tillför någonting till svensk högre utbildning. De tillför andra perspektiv, kvalitet och kompetens till svenska utbildningsanordnare och i det svenska samhället. Det är viktigt att komma ihåg det här. Förutom det tycker jag att det är en viktig utgångspunkt att vi lever i ett globalt samhälle där alla vi tillsammans har ansvar för varandra på det här jordklotet, och det är rimligt att vi som ändå är duktiga på högre utbildning och har det gott ställt faktiskt bidrar till att utveckla kunskapssamhället på global nivå också och att vi inte jobbar för att införa begränsningar för detta. Det sägs ibland, vilket skulle kunna vara lovvärt, att vi i stället för att konkurrera med att det ska vara låga avgifter helst inga alls ska konkurrera med kvalitet och att avgifterna kommer att bidra till det. Men det förutsätter att avgifterna blir väldigt höga. Hur ska högskolorna annars kunna få särskilt mycket mer pengar? Eller är det tänkt att de som betalar ska få en betydligt bättre utbildning med högre kvalitet än de svenska studenter som inte betalar, att vi får en sådan segregering? Då kan man tänka sig att man har råd att bekosta den högre kvaliteten, för regeringen skjuter ju inte till några pengar i budgeten. Vi i oppositionen föreslog just en kvalitetssatsning i högskolan, för vi behöver mer lärarledd tid för studenter inom många områden där det ser riktigt illa ut. Det vill inte regeringen. I stället är det avgifterna som då inte ens kommer att kunna finansiera den högre kvaliteten som man säger sig vilja konkurrera med. Det är viktigt att komma ihåg att vi i inte har någon möjlighet att ta de absolut bästa studenterna som har råd att betala väldigt mycket. Så är det. De studenterna kommer alltid att gå till toppuniversitet i och så vidare. Vi har ingen möjlighet att införa, i alla fall inte med regeringens satsningar, tillnärmelsevis den kvalitet som finns i till exempel antal lärare per studenter på många toppuniversitet i . Då blir det inte konkurrens med kvalitet. I stället ska vi, tycker jag och , bidra till att få in internationalisering i den högre utbildningen genom utländska studenter. Den förmodade kvalitetssatsningen riskerar, som sagt, att snarare urlaka kvaliteten i och med att man inte öppnar upp för människor utanför EES att komma in och bidra med kvalitet i det svenska högre utbildningsväsendet. Det finns också många andra saker som är viktiga för kvaliteten. Vi har till exempel pratat om att det ska bli lättare att stanna och jobba här ett tag efter sin utbildning, om man vill det. Det finns många andra liknande aspekter som jag tycker är viktiga och som jag hyser lite större förhoppning om att regeringen kommer att ta hänsyn till. Sammantaget vill jag därmed yrka bifall till reservationen. 42 (): Jag vill börja med att säga att Socialdemokraterna, liksom och , ser väldigt positivt på flera av propositionens förslag om att öka internationaliseringen av den högre utbildningen, bland annat genom möjlighet att utfärda gemensamma examina, ökad lärarrörlighet och marknadsföring av svensk högre utbildning. Jag tror att det är viktigt att se att internationaliseringen av den högre utbildningen är en av de viktigaste kvalitetsinsatserna som svensk utbildning står inför. har setts lite grann som ett föredöme, eftersom vi har haft väldigt många svenska studenter som har rest ut i världen för att studera. Vi har i sett det som en tillgång. Man kommer ut och får nya kontaktnät, man lär sig nya saker och får andra perspektiv men också väldigt mycket språkkunskaper. Tyvärr har intresset hos svenska studenter för att resa utomlands och studera minskat. Det är en ganska allvarlig trend för ett land som vill spela aktivt i en globaliserad ekonomi och som vill vara framgångsrikt i den nya världen. Men det är också väldigt beklagligt för de många studenter som missar chansen att se nya länder, uppleva nya kulturer och få nya perspektiv på tillvaron. Det finns både ett ekonomiskt perspektiv att öka internationaliseringen av högre utbildning och också ett mänskligt perspektiv, att människor i vårt land ska kunna komma ut och ta del av hela världen under sin utbildning. Långsiktigt tjänar vi på det både som människor och som nation. Jag ser positivt på, och jag tror att det är en viktig del av kvalitetsarbetet, att svenska universitet och högskolor har möjlighet att utfärda gemensamma examina, att man knyter ihop utbildningar och samarbeten mellan olika universitet. Jag tror att det leder till att fler studenter vågar ta steget att resa ut och studera. Det finns en stor fördel med det. Jag tror att man ska vara medveten om det som tidigare sade om att om man vill få hit fler studenter till är det ytterst kvaliteten och visionen för den svenska högskolan som avgör hur många som kommer hit, hur attraktivt det är att studera just i . Där tvingas vi konstatera att den inte har gjort det man lovade i valrörelsen, att göra stora kvalitetssatsningar på högre utbildning. Vi i oppositionen har presenterat flera förslag som skulle höja utbildningskvaliteten, inte minst på de utbildningar som brottas med svåra problem med låg lärartäthet och lite lärarkontakt i utbildningen det som hela Högskolesverige egentligen talar om. Vi har föreslagit ett ganska omfattande program för att öka kvaliteten i utbildningen, men också för att i dessa kristider göra länkarna till arbetslivet tydligare och bättre. Vi tror att många studenter, både i och internationellt, ser stora fördelar med att få en sådan tydlig koppling, inte minst nu i finanskrisens spår. Jag tror att man ska vara lite försiktig med att ha en övertro på att avgifterna ska lösa några stora kvalitetsproblem i högre utbildning. Det kostar en del att införa stipendier också. Det systemet är inte gratis. skriver regeringen i propositionen att den avser att återkomma med förslag rörande ansökningsavgifter och studentavgifter för studerande utanför EES-området. Jag vill i det här sammanhanget slå fast att Socialdemokraterna kommer att slå vakt om den viktiga grundprincipen om avgiftsfrihet för svenska studenter som studerar vid universitet och högskolor. Det bygger på värderingar om alla människors rätt till utbildning, om visionen om en öppen högskola och att undvika en ökad social snedrekrytering till högre utbildning. Jag hoppas att ingen i dagens debatt kommer att tala för avgifter för svenska studenter. Det har ju förekommit tidigare i den här talarstolen, för inte så länge sedan, att borgerliga ledamöter har argumenterat för avgifter för svenska studenter. Vi ser ju att regeringens eget globaliseringsråd har framfört tankar på att nästa steg nu måste vara avgifter för svenska studenter. Vi ser att handelskammare har skrivit rapporter som säger att en kvalitetsboost vore avgifter för svenska studenter. Vi har sett att man på ledarsidor i stora tidningar i har argumenterat för avgifter för svenska studenter. Vi socialdemokrater vill vara väldigt tydliga med att vi inte kommer att acceptera det. För att kunna bedöma de praktiska konsekvenserna av regeringens aviserade system med studieavgifter för utländska studenter förutsätter vi att regeringen tar ett helhetsgrepp på frågan om internationell rekrytering av studenter och stöder de primära syftena med politiken för internationalisering av högskolan, nämligen en ökad internationell rörlighet och en förstärkning av den högre utbildningskvaliteten. Jag vill därför avslutningsvis vara tydlig med att Socialdemokraterna aldrig kommer att acceptera förslag som i sin förlängning leder till avgifter för svenska studenter. 43 (): Det är glädjande att många av reformerna inom utbildningspolitiken nu alltmer också omfattar den högre utbildningen. debatterade vi en mycket stor förbättring som rörde införandet av konstnärliga forskningsexamina och att forskning också ska kunna bedrivas inom smalare profilområden. Det här är åtgärder som otvetydigt också kommer att förbättra kvaliteten i undervisningen. debatterar vi en annan åtgärd som främjar kvalitet i undervisningen, nämligen att öka internationaliseringen på högskolan. Regeringen redovisar många positiva förbättringsförslag som också har vunnit oppositionens gillande, och det är ju glädjande. Men en debatt kommer det säkert ändå att bli, eftersom oppositionen på olika sätt, vill jag hävda, bidrar till att sprida en falsk oro bland svenska studenter för att avgifter ska införas detta trots att det i vare sig interpellationer, i skriftliga frågor, i regeringens förslag eller i betänkandet som vi diskuterar någonstans uttrycks någonting i den riktningen. Däremot står det i propositionen att regeringen överväger att införa ansökningsavgifter och studieavgifter för studenter som har sin hemvist utanför EES-området eller , men det är en helt annan sak, vill jag hävda. Innan vi fördjupar oss i det resonemanget vill jag bara upplysa om att det som utbildningsutskottet i och med det här betänkandet föreslår att besluta är att universitet och högskolor nu får möjlighet att utfärda gemensamma examina tillsammans med ett eller flera svenska lärosäten eller ett utländskt lärosäte. Det här är en möjlighet som har efterfrågats . Förhoppningen är att detta ska bidra till att studenter känner en ökad trygghet i att bege sig utomlands eftersom de kommer att veta att det de läser utomlands kan de tillgodoräkna sig i studierna när de kommer hem. Vad mer kommer regeringen att arbeta för i syfte att främja internationaliseringen i högre utbildning? I propositionen redovisas några andra förslag. De rör bland annat den ökade rörligheten för studenter och lärare. Man kommer att inrätta särskilda stipendiefonder på 10 respektive . För studenterna handlar det mycket om att också kunna ta sig utanför EU och kunna läsa i andra länder. För lärarna handlar det framför allt om att de ska ha möjlighet att vara verksam utomlands. Ytterligare förslag, som vi har hört om här, handlar om att förbättra marknadsföringen i utlandet av svensk högre utbildning och forskning. Det har inte nämnts att regeringen i propositionen berättar hur man ska stärka situationen för svenskar med yrkesutbildning som vill arbeta i ett annat EU-land. Jag har förhoppningar om att vi är överens där också. Det handlar om att underlätta för personer från tredjeland som kommer hit med en hälso- och sjukvårdsutbildning i bagaget så att de snabbare kan komma upp på banan och bli verksamma inom svensk sjukvård. Det handlar om att effektivisera och samordna valideringen av utländska examina och stärka studie- och yrkesvägledningen för utländska personer. Allt detta syftar till att underlätta etableringen på arbetsmarknaden. Att behöver öka sina insatser för att få fler att studera utomlands är tydligt. Den globala studentrörligheten har ökat . var det 2,9 miljoner som pluggade i ett annat land än sitt hemland. Antalet svenska studenter har däremot minskat. Under förra läsåret var det till och med fler utländska studenter som kom hit än svenska studenter som åkte i väg. Ser man till numerären har antalet utländska studenter som kommer hit tredubblats medan svenska studenter utomlands har blivit några procent färre. Detta är inte bra. Perioder av studier och forskning i ett annat land ger sociala kontakter och ekonomiska och kulturella erfarenheter som stärker integrationen och som sporrar till ökad kvalitet i utbildningen. Samstämmiga rapporter pekar därför på att måste göra mer för att få ut svenska studenter på den internationella utbildningsmarknaden. Samstämmiga rapporter pekar också på vikten av att svenska universitet och högskolor ska bli bättre på att locka till sig de allra bästa internationella studenterna och gästforskarna eftersom det ses som en viktig faktor för att höja kvaliteten i de svenska lärosätena. Det som nogsamt påpekas är dock att det är kvaliteten i utbildningen som ska locka fler studenter, inte priset på den. är ett av få länder i västvärlden som erbjuder sin undervisning gratis till alla. motsvarar de internationella studenterna i av det totala antalet. Det är positivt och stimulerande att många kommer hit, men det är också viktigt att vi inte blundar för de konsekvenser som detta medför. har pekat på några av de utmaningar och påfrestningar som man uttrycker det som detta har medfört för universitet och högskolor. Det gäller framför allt antagningsprocessen. Man påpekar också att det saknas uppföljningar gällande på vilket sätt rekryteringen av internationella studenter har bidragit till integration, om de stannar kvar och jobbar i och vilka ekonomiska effekter det har fått för högskolorna. Det är viktiga frågor som måste följas upp och diskuteras. Regeringen har aviserat att man återkommer till detta. Det förvånar mig dock att ingen i oppositionen har lyft fram dessa frågor. Det är trots allt svenska skattemedel som bekostar samtliga utbildningsplatser på alla lärosäten. Det är en fråga för oss att diskutera. Hur var det då med regeringens övervägande att införa ansöknings- och studieavgifter för studerande från tredjeland? har påtalat att något måste göras för att möta den dramatiska ökningen av antalet utländska ansökningar. har ansökningarna ökat med hisnande , från 52 000 till 75 000. Det medför att en enorm apparat måste sättas i gång för att pröva ansökningar för att garantera rättsäkerheten och validera meriter. Detta har exploderat, och därför är det viktigt att följa upp. är det bara en mindre andel av dem som skickar in ansökan som påbörjar studier i , så kanske kastas här resurser i sjön. Förslaget om att införa studieavgifter för studenter från tredjeland bygger på en utredning som tillsattes under den socialdemokratiska regeringen . Av direktiven framgår det tydligt att utredaren ska föreslå en ordning som innebär att statliga högskolor ska ta ut avgifter för grundläggande utbildning av studenter från länder utanför EES-området. Det är helt och hållet samma linje som den nuvarande regeringen överväger att slå in på. Mot bakgrund av detta är det oförståeligt att oppositionen nu när vi behandlar detta betänkande helt plötsligt tycker sig se spöken på ljusan dag och antyder att detta skulle vara starskottet för att vi ska införa studieavgifter också för svenska studenter. Det är att vilseföra presumtiva studenter. Det är inte seriöst, och det är inte ärligt. Internationaliseringen är bra för . Som ett litet land har vi alltid varit beroende av handel med omvärlden. Därför är det viktigt att vi också använder oss av de möjligheterna när det gäller utbildning och forskning. Självklart måste våra lärosäten ges möjlighet att konkurrera om de främsta talangerna men också kunna ta betalt för det. Dessa intäkter kan i sin tur användas för att ytterligare förbättra kvaliteten på området. Det är en bra strategi för framtiden. Jag yrkar därmed bifall till förslagen i betänkande UbU19. 44 () replik: talar en del om avgifterna och menar att det är kvaliteten som ska locka, inte priset. Jag tror att vi är helt överens om att kvaliteten ska locka. Men jag tror också att vi måste vara medvetna om att många av de studenter som finns i inte har råd att betala det pris som utbildningen skulle kosta om vi införde avgifter för att täcka kostnaden för utbildningen. Frågan är vad man skulle vinna med det. Man vinner fortfarande att kvaliteten lockar. Men det spelar inte så stor roll, för studenterna har ändå inte råd. De kommer inte att få bättre råd bara för att kvaliteten lockar ännu mer. Människor i fattiga länder får inte mer pengar bara för att vår kvalitet i högskolan lockar mer. Problemet är att kvaliteten kommer att bli lägre om vi inte får tillgång till och möjlighet att utvecklas tillsammans med alla dessa utländska studenter som inte har råd med avgifter men som bidrar till det svenska samhället. Då blir det konstigt att föra det resonemang som jag uppfattade att förde, nämligen huruvida svenskarnas pengar ska gå till icke-svenskar. Det är lika rimligt att svenska pengar går till icke-svenskar som att icke-svenska pengar går till svenskar. Vi måste se att vi lever i ett globalt samhälle där vi hjälper varandra och där vi har nytta av att få utländska studenter. Det kommer dock att bli problematiskt om man inför de avgifter som regeringen överväger. 45 () replik: Det låter som om du inte riktigt seriöst ser att det är det som skulle kunna vara vår framgångsfaktor, . I vilket läge kan man anse att ska vara attraktivt som studieland? Vi ser att studenter från till exempel säger att det enda skälet till att de vände sig till var att studierna är gratis här. De flesta andra länder tar betalt. Att någonting är gratis behöver inte alltid vara en kvalitetsaspekt. Det gör mig bekymrad att säger att det här med kvalitet kanske inte är så viktigt. Det är med kvalitet i högre utbildning och forskning som vi måste konkurrera med omvärlden. Vi lever i ett globalt samhälle. Kunskap är alltmer en tillväxtfaktor, och vi måste slå vakt om den med svenska mått mätt. När vi talar om kvalitet handlar det inte bara om inresande studenter. Vi kan ju inte bara se till vilken kvalitet de får i undervisningen. Det handlar ju om kvalitet för alla 300 000 studenter och alla andra som verkar på högskola och universitet. Det är för deras skull och för vårt land som vi måste slå vakt om detta. Regeringen har aviserat att man kommer att vara generös och även instifta olika stipendiefonder. Vi vet att en fjärdedel, alltså , av dem som börjar sina studier är inresande studenter. Tycker fortfarande att det är rimligt? En fjärdedel av de studenter som påbörjade en utbildning var inresande. 46 () replik: Jag tycker att det är väldigt konstigt att säger att vi inte tycker att kvalitet är viktigt. Poängen med det jag sade var att kvalitet är oerhört viktigt. I vårt budgetförslag satsade vi i tillsammans med Socialdemokraterna jag tror även mer pengar än regeringen på kvaliteten. Att då säga att vi inte vill ha kvalitet är fullständigt löjligt. Jag håller med om att det är kvalitet för alla som gäller. Det gläder mig att ni också säger det. Det innebär ju att de här avgifterna inte kommer att finansiera högre kvalitet för dem som reser in. Vi kommer alltså att ha kvar den kvalitetsnivå som vi har . Regeringen borde alltså satsa mer pengar i budgeten på kvalitet i högskolan. Det har man inte gjort. Jag tror inte att vi får en högre kvalitet i högskolan om vi i stället för att försöka ta in de bästa studenterna som kommer från länder utanför EES-området tar in dem som har råd. Det inte givet att det är de som har råd som alltid är de bästa studenterna, om vi vill ha en högkvalitativ utbildning med utbyte av studenter som tillför mycket. Det är inte säkert att det är de som har råd som är de som är bäst lämpade. Det är så uppenbart att det inte är rimligt att införa avgifter. Det är inte rimligt för svenska studenter och inte heller för utländska studenter. Jag tycker att vi borde vara väldigt tydliga med det. Jag hoppas att ni efter övervägande kommer fram till att det inte är rimligt. 47 () replik: Det är oerhört viktigt att vi är överens om att vi ska öka kvalitetsnivån. Jag uppfattade som att det inte var det mest utslagsgivande när det gäller att marknadsföra oss mot andra kontinenter. De kvalitativa satsningar som görs på högskolan gäller just internationalisering. Det är de resursförstärkningar som vi gjorde som tillförde 350 friska miljoner. Det är de satsningar som har gjorts på forskning och på profilerade områden. Något som är lite beklämmande och som måste göra det lite svårt för att debattera detta är att detta är satsningar som har genomförts under alliansregeringen. Det gjordes inte under den tidigare regeringen. Därför tycker jag att argumenten faller platt till marken. Vi är överens om att det ska vara attraktivt att studera i .