prot · GW09118 · 2009-05-14 00:00:00 — Vräkningar sker ofta för skulder som är små i relation till kostnaderna för själva vräkningen och de negativa konsekvenser som enskilda och familjer drabbas av. Vi behöver ett starkare skydd för hyresgäster som riskerar att vräkas och avhysas. Vräkning och hemlöshet drabbar också barn. Detta är ett av de viktigaste skälen till en översyn av hyreslagstiftningens bestämmelser om vräkning och avhysning. Avslutningsvis vill jag ta upp Socialdemokraternas reservation 13 som vi stöder. Ombildningsreglerna måste ses över. Detta har jag debatterat med justitieminister tidigare i en interpellationsdebatt. En översyn av reglerna för omröstningar och hur dessa resultat respekteras måste ske. Tryggheten för hyresgäster måste gå före en politisk ambition från regeringen att marknadsanpassa bostadsmarknaden. 81 (): För tids vinnande yrkar jag enbart bifall till reservation 11 i betänkandet, även om naturligtvis står bakom också våra andra reservationer. Det här betänkandet innehåller till skillnad från det föregående betänkandet CU32, Bostadsförsörjningsfrågor, som vi har debatterat, ett stort antal rättsliga konfliktområden mellan dem som bor och dem som i någon form upplåter bostaden. Några av de här frågorna ska jag ärligt säga att vi i inte har trängt in i tillräckligt djupt för att känna oss mogna att ta ställning. Precis som regeringssidan på några punkter kommenterar i betänkandet behöver vi också en fortsatt och grundligare beredning. I princip delar vi dock uppfattningen att de boendes besittningsskydd måste vara starkt. Men några av de konfliktsituationer som tas upp i betänkandet ifrågasätter också, menar vi, fastighetsägarens rätt på ett sätt som om en lösning hanteras på fel sätt kanske kan skapa större osäkerhet också för de boende. Det är mycket möjligt att gällande regler på vissa områden behöver förändras. Men vi i är alltså i behov av en mer fullständig genomgång, kanske i form av en utredning kring parternas rättssäkerhet och rättsosäkerhet med till exempel väl genomarbetade konsekvensbeskrivningar, för att vara beredda att genomföra större principiella förändringar. I det anförande jag höll i den föregående debatten om civilutskottets betänkande om bostadsförsörjningsfrågor försökte jag ge en allmän bakgrund till syn på boendet och dess betydelse för såväl den allmänna välfärden i samhället som den enskildes möjligheter att bygga sin egen trygghet, sin individuella välfärd och även sin identitet. Ett starkt besittningsskydd är naturligtvis en självklar förutsättning för en sådan grundsyn på boendet. Bostäder lämpar sig inte, som jag då påpekade, som handelsvaror eller spekulationsobjekt. Bostäder är till för att skapa höga bovärden för de boende, inget annat. Jag tänker inte ta så mycket av kammarens tid i anspråk den här gången för att behandla mer generella frågor, utan jag tänker hålla mig till den kooperativa hyresrätten. Den kooperativa boendeformen är knappast enhetlig till sitt slag. I första hand handlar det om en tanke och en vilja, om någon form av ökad gemenskap, om enkelhet, om öppenhet och samverkan. Sedan har de tankarna förverkligats genom historien på väldigt många olika sätt. Jag har själv bott i olika kooperativa boendeformer med olika grad av gemensamt ägande, förvaltande och nyttjande och olika typer av regler för ansvarsfördelning. I min hemkommun har ett projekt vid namn Tersen arbetats fram . Det är ett mycket spännande och populärt kooperativt boende för 55-plussare. Man har där många nya idéer om hur man kan utveckla den kooperativa tanken på ålderns höst. Min högst personliga uppfattning är att många av de sociala och psykiska problem som vi har i vårt samhälle egentligen har sin grund i att vi i västvärlden har odlat en kultur enligt idén ensam är stark. Den individualismen passar väldigt bra i den konsumtionshysteriska epok som vi har avverkat under några årtionden. Kanske är det så att den globala ekonomiska krisen i kombination med klimatutmaningen är en form av signal om att den här överflödskonsumtionens tidevarv är över och att en återgång till någonting som mer kan liknas vid hushållning och gemensamma lösningar är nödvändigt. Men, herr talman, även om det nu skulle vara så att det inte är fallet, utan att vi med vår uppfinningsrikedom klarar oss ur den här situationen och åter kan sätta fart på köpfesten och prylvansinnet, menar jag att vi ändå skulle få väldigt mycket mer värde av vårt boende om kooperativa boendeformer fick ett större genomslag på bostadsmarknaden. Samhället kan, menar jag, göra stora vinster genom att med olika medel stödja en inriktning som innebär att olika former av kooperativt boende utvecklas. Jag ser naturligtvis fram emot det arbete som bedrivs på och som används i betänkandet från majoritetens sida som en anledning att vänta. Jag hoppas naturligtvis att arbete ska kunna lyfta fram den kooperativa hyresrätten som det spännande alternativ den är. Jag hoppas också att det kanske kan leda till en renässans för den stora mångfalden av kooperativa experiment och stimulera nyfikenheten och lustan hos dem som söker bostad. Den mångfalden tycker jag var mycket spännande och utvecklade boendet mycket. Jag hoppas också att många kommuner i ökad uträckning ska våga överlämna ett större ansvar till de boende och på så vis också bidra till att stimulera ett mer kooperativt tänkande bland boendet även i allmännyttans mer traditionella bestånd av hyresrätter. Det finns några sådana mycket spännande boendeformer här i som jag känner till och som jag tycker också utvidgar boendets kvalitet väldigt mycket. I den stora utmaning som vi har framför oss att förvandla stora bostadsbestånd till långsiktigt hållbara och klimatanpassade bostäder finns det enligt min mening verkligen ett stort utrymme för att se till de boendes medverkan i förvaltningen för att nå målen. Med de boendes medverkan kan man få till förändringar i hur man använder bostäderna på ett annat sätt. Jag menar att det tveklöst är så att olika former av kooperativa lösningar där de boende har en ökad möjlighet att påverka och styra också kan leda till beteendeförändringar i hur vi konsumerar vårt boende. Jag tror att det finns en väldig potential där som kanske kan vara kraftfullare än det som vi kan åstadkomma med bara tekniska lösningar. Många förändringar i hur vi ska klimatanpassa vårt sätt att bo kanske kräver mer av förändrade vanor än ny teknik. Att på rätt sätt lämna mer makt till de boende kan vara ett sätt att även bedriva klimatarbetet. Med det vill jag påminna om att jag yrkar bifall till reservation nr 11. 82 (): I detta betänkande behandlar vi motioner från allmänna motionstiden som gäller hyresrätt, kooperativ hyresrätt, bostadsrätt, ägarlägenheter och ombildning. Samtliga motioner är avstyrkta. Därutöver kan jag konstatera att oppositionen spretar, av 14 reservationer är den bara överens om en enda. Utifrån debatten om bostadsförsörjning som vi förde kan jag bara konstatera att en av de viktigaste frågorna för nyproduktion av hyresrätter är utformningen av bruksvärdessystemet. Denna fråga har livligt debatterats , då utredningen om EU, allmännyttan och hyrorna presenterades. I den utredningen föreslogs när det gäller hyressättningen en modernisering av bruksvärdessystemet som bland annat innebär att allmännyttans hyresledande roll avskaffas och att läget får slå igenom mer än . Vid prövning av hyreshöjningar ska den normerade nivån vara kollektivt avtalade hyror, bostadsefterfrågan, och en viss förändring av ortsbegreppet ska spela en större roll. Därutöver föreslås en spärr mot alltför täta hyreshöjningar. För att stärka besittningsskyddet för hyresgästerna föreslår utredningen att man lägger fram förslag om att hyran maximalt får höjas med inflation plus , vilket då utredningen presenterades motsvarade . kom två av parterna på hyresmarknaden fram med ett förslag, och . De föreslår att allmännyttans hyresledande roll tas bort och att den normerande rollen i stället blir kollektivt avtalade hyror på orten vilka träffats med en etablerad hyresgästorganisation. För att värna besittningsskyddet föreslås en särskild skyddsregel. Den ska utformas så att om den nya hyran vid prövning vid hyresnämnd bestämts till ett väsentligt högre belopp än den tidigare gällande hyran ska hyresnämnden ange skälig tid under vilken en årlig anpassning av hyran ska ske till dess att hyran har uppnåtts. Skyddsregeln ska även kompletteras med en spärr mot för täta hyreshöjningar. Sabos och förslag har mottagits positivt av statsrådet , och Fastighetsägarna har ställt sig försiktigt positiva. Från utskottets sida ställer vi oss positiva till att två av parterna tydligt har lagt fram ett förslag om hur en framtida hyressättning skulle kunna utformas. Statsrådet har ända sedan utredningen om EU, allmännyttan och hyrorna presenterades haft som ambition att kunna samla parterna för att nå en överenskommelse. Vår utgångspunkt har varit att ett moderniserat bruksvärdessystem självklart ska medverka till att garantera hyresgästers besittningsskydd, att hyresgäster ska känna trygghet i sitt boende och att de inte ska riskera oskäliga hyreshöjningar. För att vara övertydlig: Vi motsätter oss marknadshyror. Just nu vet vi att en beredning av frågorna pågår, och konkreta förslag kommer att presenteras. Det som är positivt är att det verkar finnas en någorlunda bred samsyn om hur förändringar skulle kunna se ut för att få ett fungerande bruksvärdessystem, eftersom oppositionens ledamöter i ett pressmeddelande när parterna presenterade sitt förslag var positiva. Socialdemokraterna och Vänstern ställer sig i sin reservation om hyressättning också positiva till Sabos och förslag. Att ett brett stöd för frågorna finns är viktigt för att stärka just hyresrätten. Utöver frågan om bruksvärdessystemet skulle jag vilja lyfta frågorna om ombildning av fastigheter till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt. I denna del blir ofta tonläget högt från oppositionen och . Jag skulle vilja börja med att fastslå att det är en fråga för dem som bor i ett specifikt hus. Om en majoritet av dem som bor i ett hus vill ombilda sin fastighet har jag inga synpunkter på det. Om de sedan vill ombilda till bostadsrättsförening eller kooperativ hyresrätt har jag heller inte synpunkter på det. Det är de själva som bestämmer. och alliansens ståndpunkt är att det är de boende själva som fattar dessa beslut och inte vi politiker. Däremot är det viktigt att de som funderar på frågan har korrekt och bra information. Utifrån vad som gäller med olika boendeformer har på regeringens uppdrag och startats. Där finns mycket information om olika upplåtelseformer och vilka regler som gäller. Jag tycker att den är mycket informativ. Här finns att läsa om att hyra, vanlig lägenhet eller i kooperativ hyresrätt, om att äga, indirekt via bostadsrätt eller genom att äga småhus eller ägarlägenhet. Man har ett avsnitt om ombildning och vad som gäller, och skillnaden mellan att bo i hyresrätt och att bo i bostadsrätt lyfts fram. Jag finner det mycket positivt. Därutöver vill jag understryka att de enskilda boende som inte vill ombilda sin lägenhet har rätt att bo kvar som hyresgäster enligt samma regelverk som gäller då hela fastigheten är en hyresfastighet. Detta är glasklart i lagstiftningen. Slutligen vill jag lite kort lyfta upp frågan om ombildning till ägarlägenhet, något som och alliansen ställer sig positiva till. Om det ska kunna bli möjligt krävs det ytterligare utredningar. Den frågan övervägs för tillfället av regeringen. Vi hoppas att förslag kommer . Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 83 () replik: Som jag tidigare sade hann jag inte med att säga allt i talarstolen. Jag har en fråga till om ombildning. Vi har en motion i betänkandet som handlar om stärkt minoritetsskydd för boende vid ombildningar. har läst upp hur lagstiftningen fungerar. Vi har vetat att det på vissa ställen i landet inte fungerar på det sätt som är önskvärt. I tisdagens Metro, som jag tror att ni kanske också har läst, står det: Så här fuskas det vid borättsombildningar. Det finns en rad olika exempel. På ett ställe kunde man få 25 000 om man röstar ja till en ombildning. Man ljuger om fullmakter på ett annat ställe. Man förfalskar datum. Ingen rösträkning var det på ett ställe, bara ja-rop. På ett ställe var det någon som hade sagt att det var 600 personer på ett möte i en fyrarumslägenhet, och alla hade röstat ja till ombildning. Listan kan göras lång. Det är till och med så att man har använt sig av avlidna personer och räknat in dem. Det här tror inte jag tycker är bra. Men min fråga är: Har ni några planer på att förstärka den här lagstiftningen så att man inte kan göra sådana här fuskgrejer när man ska göra en borättsombildning? I betänkandet har ni ingenting som säger att ni vill göra något åt det. Ni tycker att det funkar bra som det är och att ombildningen ska vila på en princip om att det är de närmast berörda boende som ska få avgöra frågan. 84 () replik: lyfter här ett reportage i tidningen och undrar om jag skulle ställa mig positiv till att förstärka lagstiftningen. Jag måste i ärlighetens namn säga att jag tyvärr inte har läst den artikeln. Jag läser inte alltid Metro. Men självklart har vi lagstiftning för att lagstiftning ska följas. Det är därför vi har lagstiftning. Pågår det saker som är på gränsen till klart olagliga måste man naturligtvis se över de aspekterna. För lagstiftning ska följas. Jag har en fråga till utifrån det anförande som hon höll i talarstolen. Hon pratade om andrahandsuthyrning och oskälig hyra. Jag tänkte höra med : Finns det några oklarheter i lagstiftningen om att få ta ut oskälig hyra vid andrahandsuthyrning? I sådana fall: Hur ser den oklarheten ut? Jag tycker nämligen att lagstiftningen är ganska tydlig. 85 () replik: Jag vill hålla mig till borättsombildningen . Vi har i tidigare debatter påtalat att det är brister i lagen och att det kan leda till sådana saker som jag nu har tagit upp här. Jag vill ha ett svar om ifall ni avser att göra någon skärpning i lagstiftningen. Sedan till frågan om andrahandsuthyrning: Vi debatterade den frågan , tror jag det var, . Det finns hyresgäster som hyr ut sina lägenheter i andra hand och som tar ut oskäliga hyror. När det kommer till hyresnämnden måste de betala tillbaka det. Vi måste ha en lagstiftning som tydligt och klart talar om vad det är för hyror man får ta ut när man hyr ut. Som det har varit nu får man ta ut vissa procent över hyran om det är en möblerad lägenhet och så vidare. Men även här talar ni om att den Kochska utredningen kan få en inverkan på andrahandsuthyrningen. Vad det kan leda till vet vi inte , eftersom ni inte ger några sådana besked. 86 () replik: Som jag sade har vi lagstiftning för att lagstiftning ska följas. Jag skulle ändå vilja börja med att slå fast att i de allra flesta fall med ombildningar går det till på ett helt sjyst sätt. Det finns avarter. Jag har sett avarter i på några håll. Det tycker jag är mycket olyckligt. har vi ingen översyn på gång av regelverken, men självklart är det alltid så att lagstiftning följs på . Visar det sig att det sker väldigt mycket övertramp av lagstiftningen får man överväga om man ska göra förändringar i lagstiftningen. Så är det. Jag måste komma tillbaka till om det var oklarheter i lagstiftningen när det gäller att ta ut oskälig hyra. Jag tyckte ändå på svar att det nog inte fanns oklarheter, för om man tog ut oskälig hyra fick man betala tillbaka. Det bedömde hyresnämnden. Då är det alldeles utmärkt. Tyvärr finns det människor som bryter mot lagen. är de oinformerade, ibland funderar de på om de kan göra ett klipp. Även här har vi lagstiftning, och lagstiftning, som jag sade, ska följas. 87 () replik: Jag vill fråga som företrädare för det största partiet i den högerledda regeringens stöd här i hur man kan göra så stor sak av förslaget från och . Det borde väl vara genant för regeringsföreträdarna här att vi har en sådan brist på ledning och styrning av bostadspolitiken i landet. Först har vi Fastighetsägarna som via en anmälan till kan blockera den framtida hyrespolitiken och bostadspolitiken i . Sedan kommer två av bostadsmarknadens aktörer som får hjälpa regeringen att komma med ett förslag för att man över huvud taget ska fortsätta att diskutera hyrespolitiken och bostadspolitiken i . Det här tar regeringsföreträdarna som intäkt för att man är aktiv i bostadspolitiken. Det är ju genant för regeringsföreträdarna och bostadsminister att man inte ens tar ansvar för ledning och styrning av de här frågorna. Andra aktörer får ta ansvar för brister som regeringen har och undfallenhet när det gäller att över huvud taget vara aktiv i frågan. Jag tycker att på ett mycket bra sätt när det gäller det förra betänkandet försökte föra en seriös debatt om vad de här frågorna innehåller, vad de står för och vilken ställning vi ska ta till detta. Det är den här konstruktiva diskussionen som vi ska fortsätta att föra. Vilka grunder ska finnas i en långsiktig bostadspolitik, i en långsiktig hyressättningspolitik, i en hyresmarknadsmodell där parterna på ett bra sätt ska kunna ta beslut om hyresgästernas besittningsskydd, trygghet och rättvisa hyror? 88 () replik: Man kan ha olika aspekter på saker. Statsrådet med uppbackning av alliansens ledamöter i utskottet deklarerade väldigt tidigt att han väldigt gärna ville kunna presentera ett förslag om framtida hyressättning som vilar på idéer som alla tre parter står bakom. Därför tycker vi att det är positivt när två av parterna har kommit fram med ett förslag och den tredje parten åtminstone har ställt sig lite försiktigt positiv till detta förslag. Arbetet med att samla parterna för att därigenom kunna lägga fram ett hållbart förslag tycker vi är oerhört väsentligt. Jag skulle vilja ställa en fråga till . I er reservation 2 om hyressättningen skriver ni ihop med Socialdemokraterna att ni ser positivt på Sabos och förslag. Det förslaget innebär att allmännyttans hyresledande roll tas bort. I reservationen skriver ni att deras förslag ligger i linje med vad ni tycker. Hur är det nu med det? I talarstolen säger helt andra saker. Jag tycker att det vore intressant att veta vad egentligen vill. 89 () replik: Det är enkelt att svara på det. Vi vill ha en hyressättningspolitik som grundar sig på en långsiktig självkostnadsprincip, ett bruksvärde som styrs av andra faktorer än dem som regeringen styrs av och den bostadspolitik som regeringen har fört. Den ligger som grund för dess passivitet och de aktiva förslag som kommer från utredningen. Det är mot utredningens förslag, mot regeringens passiva hållning och den efterfrågestyrda hyressättning, den marknadsanpassning av hyressättningen där det finns ett jättestort efterfrågeunderskott av bostäder som driver upp hyrorna till den grad som vi ser . Det är ett alternativ till den utvecklingen som är det positiva. sade själv att Fastighetsägarna är försiktigt positiva. Vi har uttryckt att vi är försiktigt positiva till den process som det här förslaget har satt i gång och att vi kan fortsätta att diskutera en hyresmarknadsmodell som kan leda till att hyresgästernas trygghet på bostadsmarknaden blir tydlig. Regeringens passivitet och brist på bostadspolitik och de förslag som har kommit från regeringen riskerar att driva upp hyrorna så att folk får flytta från sina hyresbostäder. Det här förslaget har vissa centrala delar som vi ska fortsätta att ha en konstruktiv debatt om. De är grunderna för hur ett hyressättningssystem ska bli. Vi har sagt att vi inte kan ta ställning till detaljerna förrän vi har en proposition från regeringen. Den väntar vi på. När kommer den, ? 90 () replik: Jag kan konstatera att tydligen inte står bakom sin reservation 2 i betänkandet. Här pratar man om att man vill ha en hyressättningspolitik som drivs av långsiktig självkostnad. Det är ju inte det som och skriver om. En annan reflexion jag kan göra är att tycker att det är negativt att regeringen försöker samla de tre parterna på hyresmarknaden för att nå ett konsensusförslag som alla tre parterna kan stå bakom. Det är olyckligt. Jag tycker personligen att det är oerhört positivt. 91 (): är det för bostadspolitisk debatt nummer två , och här går frågorna mer på djupet. Jag vill repetera en sak från den förra debatten, nämligen regeringens bostadspolitiska mål att utbud och efterfrågan ska mötas. Det målet är helt avgörande för en fungerande bostadsmarknad. När vi når det målet faller huvuddelen av de problem bort som motionärerna pekar på. Jag kan börja med motionen om överprövning av rätten för en hyresvärd att välja hyresgäst. På en marknad där det finns gott om lägenheter är detta inte något större problem. Då är det inte lika enkelt att försöka välja bort hyresgäster. Däremot vill jag vara tydlig med att det inte ska finnas någon acceptans för diskriminering. Hyressättningssystemet behöver förändras. Det är självklart att allmännyttans hyresnormerande roll ska bort. av hyresrätterna ska inte få bestämma över de övriga . Det är dålig demokrati och dålig socialistisk politik. Sabos och gemensamma förslag är däremot bra. Jag ser det som ett steg på vägen. Det räcker inte för att öka nyproduktionen. Det behöver förädlas ytterligare. För mig som villaägare är hyran någorlunda förutsägbar. Jag kan inte påverka till exempel räntenivåerna, akuta reparationer och byte av maskiner, men därutöver kan jag göra mycket själv för att hålla hyran nere. Jag trivs med den möjligheten och vill därför att hyresgäster ska känna ungefär samma trygghet. Därför är det naturligt för mig att välja bort rena marknadshyror som alternativ. Det finns för många oseriösa fastighetsägare för att det ska fungera. Det bör också finnas gränser för hur mycket hyrorna ska kunna höjas . En modell som jag kan tänka mig är att det ska vara möjligt att ha olika hyror för samma typ av lägenhet i samma hus och i samma trappa, beroende på när man har flyttat in. Detta har fungerat på villa- och bostadsrättsmarknaden , så varför skulle det inte fungera på hyresmarknaden? Man går ju in i ett avtal med öppna ögon och vet ungefär hur hyresutvecklingen kommer att se ut. Med en hyresmarknad där utbud och efterfrågan möts behöver man definitivt inte vara orolig för att det går snett, men det skulle fungera även . Dessutom skulle en sådan hyressättning kunna hålla nere hyresnivåerna för dem som bor länge i en lägenhet. Det är samma sak med andrahandsuthyrningar. Med utbud och efterfrågan i balans försvinner i stort sett hela marknaden för andrahandsuthyrning. Då försvinner också de flesta av de problem som finns . Motionen om att kunna bo in sig till ett förstahandskontrakt kan tyckas sympatisk vid ett första ögonkast, men om man analyserar den närmare är det inte någon särskilt smart idé. Som förstahandshyresgäst skulle man då i praktiken bli den som styr över vem som ska bli nästa hyresgäst. Det blir ju helt fel. Självklart ska fastighetsägaren få besluta över sin egendom. Förslaget om bostadsrättsregister är bra. Det är nödvändigt att få till stånd ett register . Frågan bereds på . Jag hoppas att det inte dröjer alltför länge innan det kommer ett förslag. var det inte lika vanligt som att bostadsrätterna var belånade; nu är det mer regel än undantag. Det finns ett antal små bostadsrättsföreningar där det kan vara svårt med kontrollen av pantsättning. Det finns behov av ett register även för de större bestånden. Det skulle underlätta oerhört mycket för både föreningarna, mäklarna och kreditgivarna om det fanns ett centralt register, liknande fastighetsregistret, på . Det är synnerligen lämpligt att lägga det där eftersom det finns synergieffekter med befintligt fastighetsregister. Utformning och finansiering är detaljfrågor. Kravet på att ska samla och sprida kunskap om kooperativa hyresrätter är redan tillgodosett. Det finns en handbok som har gett ut. Den finns också på webben.