prot · GW0977 · 2009-02-25 00:00:00 — Alltså: Reporäntan på styrs av fundamenta, alltså det finansiella läget och den isländska valutans situation. En sänkning av reporäntan skulle innebära att i stort sett samtliga islänningar skulle få sina skulder uppräknade. Den isländska valutan skulle sjunka ytterligare. Om den nu har sjunkit som en sten skulle den ligga på botten om man sänkte räntan i nuvarande läge. Det är så ekonomin fungerar. Och om man i det här läget skulle tvinga fram en konstlad sänkt ränta skulle den isländska kronan ligga på botten. Eftersom islänningarna är belånade upp över öronen i utländsk valuta skulle varje islänning bli fattigare och mer skuldbelagd . Det är sådana krav som jag menar att IMF måste ställa: krav på att fundamenta går ihop. 109 (): För drygt en månad sedan mottog en proposition från regeringen med en begäran om tillstånd att låna ut 6 ½ miljard kronor till . Propositionen är nog den tunnaste jag har sett under mina i . På ynka tre sidor tre sidor, fru talman redogör regeringen för ärendet och ger en beskrivning av det hela. Men den information som ges handlar mest om formalia. Det handlar om vad grundlagen säger om krediter till andra länder. Det handlar om vad IMF har gjort. Någon information i själva sakfrågan av värde för beslutet ges i stort sett inte alls. Det görs ingen riskanalys och ingen konsekvensanalys. Det ges ingen information om vilka säkerheter som ställs, om kreditens ränta, om kreditens löptid och om vilka övriga villkor som är förenade med krediten vad avser exempelvis skötseln av ekonomi. Inte heller ges läsaren något besked om vilka andra långivare än de nu aktuella som tidigare bistått eller som möjligen kommer att bistå framöver. En redovisning av landets ekonomiska läge saknas likaså dess framtidsutsikter. Läsarna får inte ens någon information om enkla nyckeltal som är lätta att ta fram, nyckeltal som landets skuldkvot, hushållens skuldsättning och så vidare. Informationen är lika knapphändig vad gäller effekterna på de svenska statsfinanserna. Regeringen nöjer sig med att konstatera att krediten inte påverkar nettoskulden eller det finansiella sparandet. Man tillstår dock att om kreditförluster skulle inträffa kommer detta att minska det finansiella sparandet. Hur stor risken för detta är avstår emellertid regeringen från att bedöma och uttala sig om. Att försåg med en kredit på 5 miljarder, som i redovisningen belastar resultat med en förlust på ungefär en halv miljard, säger regeringen naturligtvis heller ingenting om. ska det betonas det är viktigt att säga att bara för att man redovisar en förlust på en kredit på en halv miljard betyder det inte att man har en lika stor förlust den dag krediten ska lösas in. Då kan situationen vara helt annorlunda. Men det vore då möjligtvis intressant för läsaren att få reda på åtaganden som redan tidigare gjort. Ledande politiska företrädare i har gång på gång kritiserat finanssektorn för oansvarighet. Vi har fått höra talas om giriga direktörer och om hur vidlyftiga bonusar förstör incitamenten eller skapar felaktiga incitament. Men frågan, fru talman, är om en styrelse i ett aldrig så expansivt finansföretag någonsin blivit ställd inför ett så bristfälligt underlag som i denna proposition. Jag tror inte det. Som om inte detta var nog föreslog regeringen att motionstiden skulle förkortas . Den förlängdes dock till de sedvanliga , inte därför att krävde detta utan därför att förhandlingarna som IMF var inblandad i ännu inte var avslutade. Detta kan jämföras med den noggranna behandling som vi gör av regeringens budgetproposition. Den tar i anspråk och ger upphov till rader av debatter och politiska utspel om i sammanhanget även mycket små belopp. kan man tycka att 6 ½ miljard kronor inte är särskilt mycket att orda om i detta sammanhang, i synnerhet inte om det handlar om att rädda världens finansiella system. Och 6 ½ miljard kronor är inte heller så mycket i relation till den svenska statsbudgeten det är . Men det är ett mycket stort belopp i förhållande till den isländska budgeten. Den kredit som de svenska skattebetalarna tillsammans med sina nordiska kolleger och IMF nu står i beredskap att ge ökar i själva verket i ett slag den isländska statsskulden med belopp som motsvarar av bnp. Om vi skulle översätta det till svenska siffror skulle det motsvara ett lån i i storleksordningen . Då förstår vi kanske bättre vilka proportioner det handlar om. Mot den bakgrunden kan man fråga sig om detta lån i slutändan inte blir en gåva. Det blir det om inte klarar av sina finansiella åtaganden utan förklarar sig statsbankrutt. Det perspektivet bör rimligen meddelas läsaren, och likaså risken för att detta ska inträffa. Statsbankrutt är en dramatisk lösning men inte ovanlig. tillgrep exempelvis den för inte . Och det ska inte uteslutas att statsbankrutt kan inträffa också på . Vi har tidigare i debatten fått höra talas om det prekära läge som befinner sig i. Det finns också en lockelse, hur underligt det än kan låta, i att tillgripa statsbankrutt. Det ligger i att man då kan göra sig av med den ryggsäck som en hög skuldsättning innebär och att starta om utan att tyngas av stora räntebetalningar. Om det skulle gå så illa är det förstås inte långivarna i det här fallet som kommer att stå för det hela och bära det ekonomiska ansvaret. Det är skattebetalarna i , i och i , de länder som har bistått med detta lån. Det är också de som i praktiken betalar överkonsumtion. Överkonsumtion är vad det handlar om. Bara ökade sina underskott mot utlandet med belopp som motsvarade av bnp, och så mycket kan man säga att överkonsumtionen bestod av. Detta ska inte tolkas som att jag är negativ till att bistå vår granne i väst tvärtom. Solidaritet länderna emellan behövs för att upprätthålla en internationellt god ordning. Men jag menar och jag är noga på den punkten att beslut ska fattas på rätta grunder och med ett rättvisande underlag, där konsekvenserna är ordentligt beskrivna och utredda. Det är bra att regeringen tar ett aktivt ansvar för att lindra finanskrisens verkningar. Men det ger inte regeringen rätt att hemfalla åt samma synd som de så hårt kritiserade bankdirektörerna: slapp kreditgivning och generositet med andras pengar. Det ger inte heller regeringen rätt att uppträda på detta nonchalanta sätt mot och begära att vi ska kunna fatta beslut på basis av detta minst sagt undermåliga underlag. Till min stora tillfredsställelse har dock utskottet också reagerat inför regeringens agerande gentemot i detta avseende. Ett enigt utskott har påpekat bristen i beslutsunderlaget och krävt mer information. Heder åt utskottet i detta avseende! Möjligen kan vi betrakta utskottets tillkännagivande som något senkommet, ty vad hjälper det att i efterhand bli informerad om låntagarens potentiellt bristande kreditvärdighet? Det är något man helst bör ge information om innan krediten ges. Jag yrkar inte alls avslag på propositionen tvärtom. Jag yrkar bifall till den. Och särskilt instämmer jag i utskottets syn på kompletterande information. 110 () replik: Det var lite penibelt att jag begärde replik innan kom till sin vänliga avslutning på sitt anförande. Jag tänker inte argumentera emot . Det var i den situation som uppstod i förhandlingarna mellan de nordiska stats- och finansministrarna och IMF uppenbart att det fanns en mycket akut tidsproblematik med i sammanhanget. Den förklaring till det dåliga underlaget jag instämmer i detta som vi fick i diskussionerna var just att det i förhandlingarna med IMF och inom ramen för de nordiska kreditgivarländerna ställdes krav på ganska snabba beslut. Sedan hände det saker i den frågan, och då hade kanske regeringen kunnat dra tillbaka propositionen och återkomma med ett bättre underlag. I stället valde man att under hand ge utskottet information, som vi tyckte var tillräcklig för att fatta ett väl underbyggt beslut. Som sagt, argumenterar jag inte emot . Jag instämmer i att det var ett begränsat och dåligt underlag, men vi accepterade de skäl som framfördes till att det var på det sättet. 111 () replik: Tack för de orden, ! Det är utmärkt att vi är överens alla här i kammaren, tror jag. Att jag anmälde mig till den här debatten hänger samman med att jag tycker att det är uppgift att påpeka för regeringen att vi kräver att bli bemötta på ett respektfullt sätt och att få den information som vi behöver för att kunna fatta besluten. Det kan inte understrykas tillräckligt noga hur viktigt detta är, i synnerhet i tider som dessa. kan man naturligtvis till den förklaring som gavs här tidigare också foga en annan. Jag tror att det på arbetar några hundra personer, och jag är ganska säker på att man med den kapacitet som finns hos alla dessa personer ganska lätt skulle ha kunnat komplettera propositionen med det slags information som jag här har skissat på. Den finns lätt tillgänglig ute hos olika institutioner. IMF har den, har den och har den. Detta låter sig göras om man är angelägen om att ge den. Jag bedömer att det nog inte skulle ta så förskräckligt mycket tid. Jag satt själv och pillade lite grann med datorn, och även om jag inte är någon expert på området fann jag att den information jag ville ha var relativt lättillgänglig. Det var nog ett svepskäl från departementets och regeringens sida. Hade man velat hade man också kunnat. 112 () replik: Avslutningsvis fick utskottet den information som vi efterlyste under hand, i anslutning till den utfrågning vi också hade inför behandlingen av propositionen. Vi ansåg oss ha tillräckligt med underlag för att fatta ett beslut i det läget. 113 HANS (): Låt mig som ledamot av kasta lite ljus över det här ärendet. Det har verkligen präglat arbetet i nordiska sammanhang rätt mycket . hade vi vår 60:e session i i . Hela det mötet var fullständigt absorberat av samtal mellan de nordiska regeringscheferna och de nordiska finansministrarna om situationen på . Vi hade dessutom samlade utskottsmöten i i . Vi landade efter det att regeringen hade avgått. är nu också ordförandeland i under det här året. Man kan i allra högsta grad säga att präglar, och har präglat, det nordiska samarbetet. Därför tycker jag också att det är väsentligt att vi ställer upp, precis som har sagts av flera andra talare. Det finns en tydlig nordisk dimension i det här ärendet. Rent parentetiskt kan jag också nämna att jag tycker att det är bra att vi ställer upp och är tydliga, för om inte har de nordiska vännerna att ansluta sig till finns det möjligen andra vänner där ute. Vi vet att har visat intresse. Jag tror att det är bättre att vi finns vid sida än att gör det. arrangerade seminarier om krisen på . och deras systerpartier hade ett eget miniseminarium om detta. Genomgående för detta är att man återkommer till den känsla av utanförskap som kom i och med att använde terrorlagstiftning för att låsa tillgångar för en isländsk bank i . Man menar att det var utgångspunkten och uppstarten till det hela. , som har lämnat kammaren, nämnde ett par saker. Jag finner ändå skäl att replikera på dem. Hon nämnde att det var kris i den isländska ekonomin. Jag tror att det är väsentligt att man ser att utöver banker finns det också branscher på som är välmående och stabila. Fiskeindustrin är ett sådant exempel. Aluminium- och smältindustrin är ett annat. Det är inte bara jeremiader när det gäller den isländska ekonomin, utan det finns också goda saker där. Jag tycker att det som och från utskottet har utvecklat är väldigt väsentligt när det gäller synen på hur man bedriver den här typen av långivning. Det och ytterst gör är att de värnar svenska skattebetalares pengar. Även om vi har ett engagemang och ett intresse för har vi som riksdagsledamöter också ett ansvar för de svenska skattebetalarnas pengar. Därför finns det all anledning att biträda utskottet i dess uppfattning att värna svenska skattebetalares intressen. När man är på kan man se att den stora krisen har skapat en medvetenhet om att man är ganska ensamt som litet land. Det gör att nu pågår en väldigt snabb process för ett möjligt EU-medlemskap, och kanske till och med en euroanslutning, i närtid. Den nya regeringen, pikant nog bestående av socialdemokrater och vänster, har tillsatt en snabbutredning för att undersöka möjligheterna till EU-anslutning. EU har möjligheter att ta in nya länder, kanske . Det kan inte uteslutas att finns där tillsammans med . Jag tror att det vore väldigt bra. Jag tror att vägen till fördjupat nordiskt samarbete går via det europeiska samarbetet. Därför tycker jag att det är viktigt att se den koppling som finns mellan , och . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2008/09:UbU6 (prop. 2008/09:68). 114 (): är, och ska förbli, en nation som satsar på kunskap. Här finns vår viktigaste byggsten för att kunna konkurrera och utvecklas. Vägen framåt är inte låga löner och försämrad arbetsmiljö. Ska vi möta den stora utmaningen med att vara ett modernt land som investerar måste vi satsa på studiemöjligheter för barn, ungdomar och vuxna, för män och kvinnor. En politik som syftar till att skapa jobb och utveckla välfärden måste därför omfatta hela utbildningssystemet. För oss socialdemokrater är det viktigt med ett livslångt lärande som ger alla chansen, gång på gång om så behövs. Vidareutbildning kommer med all säkerhet att bli alltmer viktig . Att mitt i arbetslivet kunna utbilda sig eller byta inriktning till ett nytt yrke genom goda möjligheter till utbildning kommer att bli avgörande för enskilda men även för möjligheter att nå framgång och konkurrera. Socialdemokraterna är positiva till en yrkeshögskola. Det var därför vi i regeringsställning också initierade en utredning på området. Om den nuvarande regeringen hade fullföljt den påbörjade utredningen hade vi haft en yrkeshögskola på plats . Det hade varit en bra förutsättning för att möta alla varsel och den pågående jobbkrisen. Regeringen dröjde i stället med ett förslag om yrkeshögskola och har i själva verket ägnat sig åt att skära ned antalet platser, inte minst inom kvalificerad yrkesutbildning och komvux. Regeringen avsätter otillräckligt med resurser för att möta människors behov och arbetsmarknadens efterfrågan, inte minst när vi nu går in i en djup lågkonjunktur. Regeringen är oförmögen att vidta tillräckliga åtgärder för att åter skapa ett framgångsrikt . Socialdemokraterna vill se en fortsatt utveckling av såväl kvalitativt som kvantitativt. Jag är säker på att övergångar mellan olika utbildningsformer ger ökade förutsättningar för människor att utbilda sig och vidareutbilda sig. Det är till fördel för hela . Möjligheterna att röra sig mellan och högskolan i båda riktningarna är därför mycket viktiga. Därför är det också centralt att poängsystemet i och högskolan är likvärdigt och jämförbart. Regeringens förslag ser inte ut så. Regeringen väljer att bygga in återvändsgränder och hinder för människor som vill ändra inriktning eller utvecklas. När det gäller dagens kvalificerade yrkesutbildning krävs det att det finns arbetsgivare som professionellt och kunnigt bidrar med kompetens, praktikplatser med mera. Med en ansträngd ekonomi och en besvärlig arbetsmarknad måste denna del av utbildningen säkras. Det finns också indikationer på att KY-utbildningar ej upphandlats på ett för ändamålet fördelaktigt sätt . Det lyfter genast upp frågan om vikten av en kvalitetssäkring. Jag hoppas att majoriteten i dagens debatt beskriver hur de tänker säkerställa detta. Enligt en rad olika näringslivsorganisationer satsar regeringen för lite på kvalificerad yrkesutbildning. Det är en alldeles för liten satsning, vilket man klart protesterar mot, inte minst i tidningsartiklar och brev. Att systematiskt samla de eftergymnasiala utbildningarna under ett paraply som kallas bidrar med all säkerhet till att säkerställa kvaliteten och skapa en tydlig identitet. Det skapas i alla fall förutsättningar för det. Vi socialdemokrater påbörjade detta arbete i regeringsställning och beklagar givetvis att regeringen dröjt med detta så viktiga organisatoriska steg. Det framgår inte av regeringens proposition om och hur folkhögskolan kan erbjudas kvalitetssäkring inom ramverket för , men det tror jag annars är en vettig idé att testa. När det gäller behörighetskravet är det synnerligen otydligt vad som kommer att gälla framgent. Kommer alla gymnasieprogram att ge samma allmänna behörighet att studera vidare? Eller kommer det att krävas kompletteringar för att elever med en bakgrund från vissa gymnasieprogram ska kunna studera vidare? Kommer kraven att skilja sig från kraven att studera vidare vid universitet och högskolor? Det är otydliga behörighetskrav, fru talman. Vi socialdemokrater vill se en växelverkan mellan olika utbildningsformer på eftergymnasial nivå. Det är viktigt för studerande, utbildningsanordnare och arbetsmarknad att regelverket är tydligt. När det gäller avsnittet om examen i regeringens proposition om finns det en hel del övrigt att önska. Regeringen klargör inte tydligt vinsterna med två olika examina. Flera remissinstanser har också avstyrkt förslaget. Mig veterligen har ingen heller efterfrågat systemet med två examina. Som jag redogjorde för är det viktigt att bygga broar mellan olika utbildningssystem för att elever enkelt ska kunna röra sig mellan olika former av utbildning. Med två olika examina kan dessa övergångar ytterligare försvåras. Vi socialdemokrater efterlyser därför en tydlig genomlysning av konsekvenserna av att ha en examen respektive två examina. I den situation som befinner sig i, där varslen haglar över medborgarna, är det av mycket stor betydelse att det investeras i människors, vuxnas och barns, framtid. Vi socialdemokrater har därför lagt fram förslag om kraftiga investeringar i utbildningar och om ett kraftigt ökat antal utbildningsplatser. Vi vet att det är rätt sätt att möta den svåra tid som vi befinner oss i och rätt sätt att möta framtidens krav på kompetens. På en rad punkter i propositionen framgår att regeringen kommer att meddela vilken myndighet som kommer att utföra olika funktioner avseende . Det gäller vilka utbildningar som kommer att ingå i , beslut om dimensionering, kvalitetssäkring och inte minst uppföljning med mera. Ja, vi har väntat på propositionen om . Att denna, när den väl kommer, är otydlig är närmast anmärkningsvärt och kommer förmodligen att skapa ytterligare väntelägen. behöver utvecklas och fyllas på med platser, inte vänta på fler besked. I propositionen finns ett förslag om att den offentligt finansierade pilotutbildningen, utom den militära flygförarutbildningen, ska flyttas till . Underlaget för att flytta pilotutbildningen från till är i högsta grad otillräckligt. Fakta och motivering saknas, som jag ser det. Vi socialdemokrater förväntar oss därför att regeringen återkommer med ett riktigt underlag med sakliga argument i frågan för ett förnyat ställningstagande. När det gäller validering måste regeringen ta ett samlat grepp så att olika delar av utbildningssystemet och arbetsmarknaden enkelt och kvalitets- och rättssäkert kan samverka. Den nya myndigheten för bör ha ansvaret för att samordna en nationell struktur för validering i samverkan med andra myndigheter, och det ska vara en tydlig branschmedverkan. Socialdemokraterna har lagt fram förslag om att tillföra Arbetsförmedlingen 20 miljoner för validering. Det tycker jag är väldigt bra. Regeringen började mandatperioden med att lägga ned av utbildningssatsningarna, och har Socialdemokraterna förslag på 50 000 fler platser än regeringen. Socialdemokraterna lägger fram konkreta förslag. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 4. 115 (): Jag kan börja med att säga att vi från sida är glada över att den här lagen om äntligen kommer. Det har dröjt . Det kunde ha gått betydligt fortare. är man undrande. Alliansregeringen lyckades ta så här på sig. Ändå får man en känsla av att det är en hel del som är missat och en hel del hastverk. Jag trodde att det, när man hade på sig, skulle bli mer ordentligt gjort. Så verkar inte alltid vara fallet. har alltid haft , eller tidigare KY-utbildningarna, som ett av sina skötebarn. Vi drev under förra mandatperioden väldigt starkt på för att få fler platser till dem, som också har blivit permanentade. Därför är vi glada över att det här fortsätter. Vi behöver den här formen i . I och med att vi akademiserar utbildningarna på högskolan mer och mer behövs också, mer och mer, en samlad form för det som har varit KY-utbildningarna. Det handlar också om att kunna hitta de bra nivåerna, det som faktiskt är yrkesutbildningar men som också har en viss högskolestatus. Där är det viktigt att värna om den egna profilen, att inte tro att det ska vara andra klassens högskola, utan de här utbildningarna ska finnas för sin egen styrkas skull, för att de är bra, för att de är nödvändiga. Men där blir vi också undrande från sida. Först efter det att vi väckt vår motion i frågan lyckades alliansgruppen i utbildningsutskottet stoppa in ordet entreprenörskap. Det är väldigt bra att ni stoppade in det, men jag undrar hur de på departementet tänker när de skriver en proposition om yrkeshögskola och inte har med ett ord om entreprenörskap. Vilka utbildningar är det man har tänkt på egentligen? Merparten av dessa utbildningar kräver ett entreprenörstänkande. All heder åt alliansgruppen i utskottet som lyckades plocka in det där ordet till slut. Men det här bådar inte gott för framtiden. Det bådar inte gott att vi har ett departement som inte verkar kunna stava till entreprenörskap när det gäller sådana konkreta utbildningar som handlar om hantverk och typiska småföretagaryrken av alla de slag. Jag trodde att alliansen värnade entreprenörskapet. Det är tur att man har sina ledamöter i utbildningsutskottet som kunde plocka in det , men det är bedrövligt att man inte hade med det från början. För oss i hade det varit självklart. Det har varit en självklar del av hela vårt koncept när det gäller KY-utbildningar och också , när vi har arbetat med detta. Jag undrar hur det kommer att bli när de närmare direktiven skrivs. Kommer entreprenörskap då att finnas där, när vi har en regering som inte kan stava till det? Det är en fråga som jag ställer. Jag hoppas att jag får svar på den. Kommer entreprenörskapet att vara tydligt? Kommer det att vara en tydlig inriktning också för den myndighet som till slut ska få i gång det här? En annan sak som vi är oroliga för, precis som Socialdemokraterna, gäller frågan om platser. Vi menar att det är för få platser . Vi har också lagt fram förslag här i kammaren om betydligt fler platser. Särskilt i dagens kristider behöver vi detta. Vi behöver bra utbildningar, eftersom vi nu måste satsa och stå redo när krisen går över. Det är nu vi ska använda tiden till utbildning för att sedan kunna komma framåt. Det är bara att konstatera att man från regeringssidan inte verkar ta detta på allvar. Man tar inte chansen att använda tiden nu till fler utbildningar, till bättre utbildningar och till utbildningar som kan hjälpa människor att komma ut ur krisen och få nya arbeten. En annan sak som jag vill ta upp när det gäller är hanteringen av de konstnärliga utbildningarna. I utredningen fanns det längst bak ett kapitel som handlade om en lista på olika utbildningar som inte riktigt platsade. De finns under KY-utbildningar, men de platsar inte riktigt under , men de måste ändå vara med någonstans. Det var i princip alla de väl kända konstnärliga utbildningarna i . Det blev inte bättre när propositionen kom, för det här kapitlet och den här listan har smält ihop, så att man inte alls vet vad som gäller. Vad jag har förstått kommer väldigt många konstnärliga utbildningar att sorteras under . Men frågan kvarstår: Varför är detta inte behandlat på ett bättre sätt? Naturligtvis kan man säga att konstnärliga utbildningar inte direkt leder till ett yrke där du kan tjäna ditt livsuppehälle och så vidare. Det håller jag helt med om. Men är det så att vi skäms för de konstnärliga utbildningarna i ?