prot · GW0985 · 2009-03-17 00:00:00 — I svaret säger statsrådet att kommuner och landsting redan har tillförts betydande förstärkningar. Så kan det möjligtvis vara, men analysen från kommunföreträdare är snarare att statsbidragen är frysta, det vill säga att det inte kommer några mer pengar. Precis som statsrådet säger minskar naturligtvis inte skatteintäkterna, men de minskar utifrån den prognos och den budget som kommunerna har lagt fram. Det är det som ställer till de stora problemen. Min egen hemkommun hade budgeterat för ett överskott på ett antal miljoner , och det slutade med ett plus på . Detta var helt beroende på att skatteintäkterna minskat. Det är ju många, till exempel varselsamordnare och SKL, som kräver någon form av besked från regeringen. Kommer det mer pengar? Det är lite grann detta vi har pratat om i en tidigare debatt, nämligen att vi gärna vill ha signaler om vart vi är på väg någonstans. Det vore oerhört tragiskt om välfärden skulle urholkas på grund av att kommunerna ska säga upp folk när de faktiskt behövs för att säkra välfärden. Om jag inte minns fel var det en ledande företrädare för den nuvarande regeringen som i valrörelsen sade: Allt som ni socialdemokrater ska göra för att stärka välfärden ska vi göra bättre. Vi socialdemokrater har föreslagit 5 miljarder mer till kommunerna . Kan det då betyda om löftet har något värde att vi kan se fram emot minst 5, 5 ½ eller 6 miljarder i stöd till kommunerna i den vårproposition som det hänvisas till och som tydligen ska lösa många av de problem som vi nu diskuterar? 12 PER (): Lite besviken är jag över att inte själv kommer och diskuterar denna fråga, för man kan tycka att det ligger under hans ansvarsområde även om du har det övergripande kommunministeransvaret. Jag kommer också att beröra i . Ursäkta om jag blir lite patriotisk där, men det är därifrån jag har de aktuella och korrekta siffrorna. i har slitit med att komma i balans med sin ekonomi. Man har gjort kraftiga åtgärder och förändringar som har gjort både ont och illa men man har kommit på rätt väg. Det som händer nu är, kan man säga, otroligt brutalt för landstingen, framför allt för landstingen i Norrlandskommunerna där både jobbfrekvensen är lite lägre och utflyttningen är högre. Jag återvänder till . Som prognosen ser ut nu kommer i att tappa . Det motsvarar ungefär tusen arbetstillfällen. Det är tusen par händer i vården. Tusen par händer för dem som behöver samhällets stöd, samhällets vård och samhällets omsorg. Denna situation är minst sagt upprörande. Vad som gör en än mer ilsk och faktiskt nästan, som vi säger hemma, förbannad och görle är att företrädare från regeringen vid ett flertal tillfällen har uttalat sig om att kommuner och landsting har levt över sina tillgångar. Vi har lokala företrädare som i lokalpress har uttryckt precis de orden. Som före detta landstingspolitiker kan jag konstatera att man blir oerhört bestört när någon uttrycker sig på det viset. Samtliga förtroendevalda, åtminstone där jag kommer ifrån, har gjort ett digert och hårt arbete för att hålla budgeten i balans. När då regeringens företrädare är ute och talar om att kommuner och landsting lever över sina tillgångar blir man oerhört arg. Därför blir min fråga i den här diskussionen: Är det inte lite pinsamt när statsministern faktiskt gör det här uttalandet i , eller när allianskollegan i talar om för kommunledningen och indirekt landstingsledningen att de har levt över sina tillgångar? Det kanske är än värre för och som bor i glesbygd och ser att det försämras. Deras situation kommer att bli jättebesvärlig utifrån att om man ska spara så här mycket i verksamheten i i motsvarar de här pengarna 26 hälsocentraler. Det är stora pengar. Det är stora och väldigt vulgära ord från regeringen, vill jag påstå. Landstingssverige behöver mer pengar. Min fråga är egentligen till statsministern, men får ta den. Hur blir det nu? Kommer det något i vårpropositionen? 13 (): Det är ett mycket aktuellt ämne som vi debatterar just . Det är som minister säger: Det är en ganska svår situation. Låt mig påminna om några saker innan vi går in på att direkt titta på läget i kommunerna. lämnade vi faktiskt ett överskott på till den borgerliga regeringen. Regeringen, med naturligtvis, sänkte skatterna med , och är vi alldeles strax uppe i ett offentligt underskott på . Det är väl därför vi får ett så dåligt svar på våra interpellationer. Det är väl därför minister inte kan lova mer resurser till kommunerna. Det här utgår från en orättvis politik. Man har haft ofinansierade skattesänkningar som fortsätter och som riktas till den rikaste tiondelen i det här landet. Det betyder att först var det de arbetslösa och de sjuka som fick vara med och finansiera de här skattesänkningarna, men blir det faktiskt så att det är de anställda inom kommunerna, de som har välfärdstjänsterna, som får vara med och betala. Att man har gjort detta innebär till exempel att man i måste gå ut och varsla personal för att man saknar resurser. ser ett enormt tapp på resurser också och måste börja planera för en minskning av personal med 200 personer. Sammanlagt sägs det det här har statsrådet hört nu från SKL och andra att det kan bli ända upp till 20 000 anställda, kanske fler, i kommuner och landsting som kommer att tvingas ut i arbetslöshet om man inte tar ett politiskt ansvar. Precis som jag frågade i min interpellation undrar jag här vad som är klokast att göra: Är det att se till att staten, vi gemensamt, hjälper till med att öka de generella bidragen till kommunerna, eller är det att låta kommunerna säga upp folk och driva ut dem i arbetslöshet? Då får man alltså betala dem som varit anställda genom kommunerna en gång till, för när man blir arbetslös hamnar man på en mycket låg och dålig a-kassa. Det vi måste få svar på här är alltså: Vad kan, och vad vill, statsrådet göra för att stärka kommunernas ekonomi? Socialbidragen ökar det är allmänt känt i större delen av kommuner. I kommuner ser man över ekonomin. Ett exempel är kommun, som höjde sin skatt med innevarande år. Men om man ska klara sig och 2012 ser man ett behov av skatteökningar på till, om man ska klara av likvärdig verksamhet och kvalitetsnivå inom välfärdstjänsterna. Frågorna är givna och måste ställas, och vi kommer att ställa dem : Blir det mer pengar, precis som Per frågade före mig, till kommuner och landsting? Är det verkligen rimligt att man har ofinansierade skattesänkningar som är riktade till den rikaste tiondelen i det här landet och låter kommunpersonal betala dem genom att det inte finns pengar till deras anställningar? Vi vill ha ett klart besked här, tack! 14 (): Tack för svaret! Det är kris i kommuner och landsting. SKL, Kommuner och Landsting, gör bedömningen att sysselsättningen kommer att minska med 4 800 anställda i kommunerna och 3 000 i landstingen . handlar det om 6 100 respektive 1 300 anställda. Totalt handlar det om 15 200 personer . Efter den här bedömningen har det presenterats nya bedömningar om att det handlar om upp till 20 000 personer. Det handlar alltså om jobb som lärare, sjuksköterskor, äldreomsorgspersonal, undersköterskor och annan personal inom olika, viktiga sektorer i den offentliga sektorn som bär upp välfärden i vardagen. Det handlar alltså om människor som skapar vardagens kvalitet inom vård, skola och omsorg. Det är så här det ser ut. I borgerlighetens rustas välfärden i kommuner och landsting ned. Så här långt tycker jag att regeringen bara tittat på. När åtstramningarna i den offentliga sektorn successivt kommer späds också arbetslöshet och samhällsekonomisk kris på. Det är alltså situationen. I kommunerna står man inför två val. Antingen genomför man stora nedskärningar i verksamheten eller också måste skatten höjas. Regeringen skulle kunna lösa upp den här situationen genom att gå in med rejält höjda statsbidrag. Dels bör den generella nivån höjas, dels bör riktade medel användas mot exempelvis skolan. Det skulle behövas ca i en rejäl satsning. Om regeringen inte gör något tvingar man fram antingen nedskärningar eller skattehöjningar. Regeringen tvingar fram den här situationen i kommunerna genom att man inte orkar handla. Är det inte bättre att värna kvaliteten i undervisningen än att sänka skatten för de mest välavlönade? Är det inte bättre med fler händer i vården än avskaffad förmögenhetsskatt? Är det inte stötande när barnens utbildning och de sjukas vård riskerar att försämras som högerregeringen driver fram nya bonusprogram för cheferna i statens företag? Att kommunsektorns skatteintäkter viker med 5 miljarder och 11 miljarder i förhållande till SKL:s prognoser borde vara en stark signal om att ingripa. Dessutom gör ledande ekonomer, bland annat regeringens egen rådgivare , analysen att vi ännu ej har sett botten på krisen. Han menar att krisen späds på genom de varsel och nedskärningar som tvingas fram i kommunerna. Det är regeringens egen rådgivare som gör denna analys. Du är ansvarig minister för kommuner och landsting. Och som det ser ut kommer mer än en tredjedel av landets kommuner, alltså över 100 kommuner, inte att klara balanskravet . Är det inte ett tecken starkt som något på att man måste vidta åtgärder? Jag tycker det. Om ni i alliansen kan sänka skatten i storleksordningen 70 miljarder och mest för de mest välbeställda borde ni också kunna klara välfärden i vård, skola och omsorg. Vad tänker ni göra åt situationen i kommuner och landsting? Ge oss nu besked! 15 FINN (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Det är ett mycket klargörande svar på fyra interpellationer med i grunden samma tema, dock med lite olika vinklingar. Särskilt glad är jag över att svaret är tydligt, kärnfullt och kort samt tar bort en del villfarelser och till och med lögner som förekommit i debatten. Det är helt uppenbart att alliansregeringen redan i budgetpropositionen innan finanskrisen slog till med full kraft satte av hela 9 miljarder till kommun- och landstingsbidrag. Att man dessutom på departementet nu arbetar för högtryck, föreställer jag mig, med en tilläggsproposition bör innebära att oppositionen får lugna sig något innan de, i en svår finansiell kris, kan få de svar som behöver genomtänkas. En annan villfarelse var att man skulle få sänkt skatteunderlag. Javisst, prognoserna sade från början att 2010 skulle skatteunderlaget i kommunerna öka . Man har reviderat den prognosen, men den ligger fortfarande över 1 ½ procent. Det är alltså ett positivt netto. Retoriken, särskilt det som sades av i slutet av hans inlägg, behöver en liten kommentar. När det gäller jobbskattesänkningarna hade de en bakgrund. Vi tog över ett land med massarbetslöshet. Vad gäller de två första stegen, som är hela , står mig veterligt Socialdemokraterna helt bakom den politiken. Till det underskott som målas upp är man i så fall själv bidragande. Just denna jobblinjes jobbskatteavdrag satte fart på hjulen under den del av högkonjunkturen som var kvar. Folk kom i arbete. Det ska jämföras med det trista , under en god ekonomi, då ledde ligan i och satte 140 personer i passiv förtidspensionering . Med den typen av utveckling, där man under en hyfsat god ekonomi använde socialförsäkringarna för att slippa ordna en effektiv arbetsmarknad, skulle naturligtvis ha stått sig slätt i dagens ekonomiska läge. Vi måste också säga att det finns andra incitament som tas upp i interpellationerna, bland annat kopplingen mellan sjukförsäkringar och sjukdomsbekämpning. har granskat den reformering av sjukförsäkringen och förtidspensionerna som nuvarande regering gjort och kommit fram till att det är den i särklass största minskningen av förtidspensioner man har sett, men man konstaterar att fortfarande ligger på en alldeles för hög nivå. Det är att bekräfta att det under Socialdemokraternas sista mandatperiod var en förskräckande politik som bedrevs och som försatte ett i gott ekonomiskt läge i en mycket sämre ställning än vi annars skulle ha varit. Det är det vi nu har att utgå från. Låt mig säga, när det, som jag upplever det, passivt ropas på att pengar ska föras över från staten till kommuner och landsting, vilka själva har skatteuppbörd, att det dök upp en mycket intressant rapport som hade gömts undan och som handlar om välfärdsmysteriet. I kommuner och landsting konstaterar man nämligen att utvecklingen för kommuner och landsting nog ekonomiskt egentligen varit väldigt positiv och att man kanske inte alltid har ransonerat sin egen ekonomi på ett sätt som vi nu måste hjälpas åt med när vi står inför en stor finansiell kris som är global. I det sammanhanget måste man, fru talman, notera att den rehabiliteringsgaranti som införts av alliansregeringen lider av att landstingen inte kunnat plocka upp den bollen och effektivt förse oss med den rehabilitering som sjukvården faktiskt ska bestå oss med. Där har sjukvårdshuvudmännen ett stort ansvar. Avslutningsvis vill jag säga att det återstår en hel del för kommuner och landsting att visa, att genom sitt ansvar bidra till att lösa krisen. 16 (): Jag vill delta i denna debatt dels för att den berör det län jag kommer från, dels för att den berör området kommunernas ekonomi, som är ryggraden i svensk välfärdspolitik. Låt mig konstatera att statsrådet och regeringen lämnat walk over i en situation när som mest behöver en ansvarsfull regering. De svar vi fått, inte bara här utan , är att regeringen följer, analyserar, hushållar, ska inte slösa. Det säger en regering som sänkt inkomstskatterna med ungefär 85 miljarder. Man säger att säkra statsbidragen till kommunsektorn är att slösa, att inte hushålla. Det säger en hel del om den ideologi regeringen står för. Om man har en strategi där man sänker skatterna med och fryser statsbidragen till kommunsektorn har man med detta en bakomliggande tanke som man inte längre vågar stå upp för. Om man sänker skatterna med 85 miljarder är man mycket väl medveten om att välfärdens omfång därmed måste minska. Antingen måste arbetet upphöra eller också måste det hela avgiftsfinansieras. Visst kan det vara en tanke från att kvinnorna ska göra en större del av det oavlönade hemarbetet genom att man överför betalda vårdinsatser, omsorgsinsatser, till hemmet. Det är en välkänd kristdemokratisk strategi. I tidningen , som kom ut , togs det upp att när vi nu skär ned i kommunerna kan vi i stället öka de ideella insatserna. Visst, det är säkert strategi. Den moderata strategin är säkert att minska välfärdens omfång i samarbete med . För mitt hemlän innebär de frysta statsbidragen ungefär 87 miljoner och 179 miljoner. innebär det 275 miljoner. Detta gäller enbart de frysta statsbidragen. Det handlar om jobb som kommer att behöva utföras ändå, antingen ideellt eller oavlönat hemma. Därför måste man inse att det är samhällsekonomiskt oansvarigt att betala människor som är arbetslösa som jobben skulle behöva utföras. Jag tycker att det visar på bristande samhällsekonomiskt ansvarstagande. Den senaste rapporten från , som kom när finansutskottet höll sin utfrågning, visar att det behövs 14 miljarder för att upprätthålla dagens sysselsättningsnivå i kommuner och landsting. Regeringen har satsat 1 miljard i den nuvarande budgetpropositionen. Till det ska läggas att regeringen övervältrat kostnader på kommunerna. Socialbidragskostnaderna beräknas öka med ungefär 5 miljarder enligt Kommuner och Landsting enbart på grund av försämringarna i a-kassan och sjukförsäkringen. Det är alltså tydligt att Nya tillsammans med låter lågkonjunkturen göra jobbet, det vill säga skära ned i välfärden, för man vågar inte längre stå upp för den politik man faktiskt för. Det är bara att beklaga alla gamla, sjuka och barn när regeringens svar till alla är att de ska prioritera. Vilka ska de prioritera, Finn och ? Är det de sjuka, gamla eller barnen? Vad ger ni för svar till de lokalpolitiker och medborgare i landet som är oroliga över de nedskärningar som väntar och redan är på gång? Det skulle vara bra att få veta det. 17 (): En sak är jag och ministern överens om, nämligen att det är viktigt att hushålla med skattebetalarnas resurser. Men när hushållandet övergår i ren snålhet är frågan om det inte i slutändan kostar mer. Jag skulle vilja fråga ministern vad det kommer att kosta staten om vi inte i det här läget gör en större satsning på kommuner och landsting. Jag tänker inte stå här och tigga pengar till min hemkommun eller mitt hemlän, och jag vet att det inte är det heller menar i sin interpellation, även om det lät så av ministerns svar. Däremot känner vi bäst till den egna kommunen och det egna länet, och det är dem vi också representerar i . är ett län med historiskt sett låg utbildningsnivå och hög arbetslöshet. Befolkningen minskar, och därmed också skatteintäkterna. Jag förstår inte det som står i ministerns svar om att skatteintäkterna inte skulle minska. Det är självklart så att när befolkningen minskar, i huvudsak den arbetsföra befolkningen, eftersom de flyttar till områden med fler arbeten, och arbetslösheten är hög minskar skatteintäkterna. Vi har talat om ekonomi. Den har befunnit sig i ett minst sagt bekymmersamt läge , vilket bland annat Per talade om. Det har inte blivit bättre av den starka polarisering som vi har i vårt län, dels mellan blocken, dels mellan de olika landskapen. Polariseringen finns naturligtvis därför att vi inte har tillräckligt med pengar i . Vi har kanske aldrig haft det, men det blir inte bättre . Om vi ska kunna täcka allas behov av tillgänglighet till vård när vissa har till det stora sjukhuset är det klart att det blir en polarisering. Tryggheten att ha tillgång till vård på nära håll betyder mycket för möjligheten att leva även i mindre kommuner och på landsbygden. De tidigare försök som vi har haft i vårt län att försöka minska kostnader genom att dra ned på verksamheter i vissa delar av länet har mötts med ett kompakt motstånd. Det måste man ha stor förståelse för. Människor behöver ha vård och omsorg på nära håll. Men det som skedde var att våra ledande landstingspolitiker möttes av mordhot och var tvungna att ha larm hemma i sina bostäder. Vem vill vara politiker i fortsättningen i länet när situationen är som den är? Den situation som vi redan lever i med ständiga underskott i ekonomi blir inte bättre av den finanskris vi nu går igenom. Som ministern säger slår den hårt mot alla: den offentliga sektorn, hushållen och företagen. Men har ministern och regeringen bara dragit ned, så att säga. Man har minskat utgifterna för hushållen och företagen. Man har sett till att hushåll med arbetande har fått bättre ekonomi. Men vi vet att det är sysselsättningsskapande åtgärder som ger de största effekterna. Ministern skriver också att sysselsättningsskapande åtgärder är viktiga i den offentliga sektorn. Men man har inte gjort det. I det ekonomiska läge vi har kommer hushållen och företagen att drabbas dubbelt när den offentliga sektorn tvingas dra ned i stället för att upprätthålla nödvändig service. Som jag sade tidigare: Med ännu fler arbetslösa blir skatteintäkterna mindre, servicen ännu sämre och klagomålen allt fler, både på de lokala politikerna och på regeringen. I detta anförande instämde (). 18 (): I inland, och min hemkommun håller en jättekris på att utvecklas. Jobben försvinner i rask takt, fru talman. Sågverken lägger ned sin verksamhet. Träförädlingsföretagen upphör med sin tillverkning. Transportnäringen kommer att tvingas skära ned sin verksamhet. Småföretagen skriker på hjälp. Behöver jag säga att handeln försämras? Regeringen gör ingenting. håller på att förblöda. Alla funderar på när och om regeringen kommer med något initiativ. Den kommunala verksamheten står nu inför en nedmontering av sällan skådat slag. I min hemkommun är man tvungen till besparingar på 60 miljoner i en budget på drygt 900 miljoner där kostnader för skola och omsorg motsvarar lite av de resurser som finns att fördela inom kommunen. Jag vill att delger oss lite idéer om hur besparingarna i och i kommuner i inland ska gå till. Kommer några extra pengar från regeringen? Eller ska vi kanske höja skatten med det är ungefär det som det handlar om. Kanske ska vi minska lärartätheten eller låta bli att ge skolbarnen mat? Kanske ska vi dra in resurserna till äldreboenden eller sänka värmen lite grann där de äldre bor? Vi måste agera förståndigt, skriver i sitt svar. Vad innebär det mer konkret för en kommun i inland? Vad innebär det för min kommun, ? Jag vill att lämnar besked. Vad tänker regeringen vidta för förståndiga åtgärder? Jag vill ha det svaret . Jag vill veta vad som kommer att hända . 19 (): Favoriter i repris är det trevligt att lyssna till. Om det här kan jag dock inte vara säker på att riksdagsåhörarna tycker detsamma. Det här är såvitt jag kan räkna den femte debatt vi har haft om kommunernas och ekonomi . Förrförra fredagen började med en stor debatt om kommunernas ekonomi. Sedan var det tre debatter om ekonomi. har vi ytterligare en debatt. Den stora likheten i de här debatterna är att har hur mycket pengar som helst. De har alltid hur mycket pengar som helst att dela ut. Det som är utmärkande för den här debatten är en helt annan sak, nämligen att Socialdemokraterna inte har som talesman. De har skickat in A-laget. Fem stycken olika språkrör är det som deltar från Socialdemokraterna. Det finns en tredje sak man kan notera: avviker väldigt häftigt från de andra partierna på oppositionssidan genom att säga att man måste vara försiktig med pengarna. frågade: Kommer det några mer pengar från regeringen? Det är en väldigt bra fråga. Har regeringen en massa pengar? Nej, så är det inte! Regeringen har inga pengar! Vi får inga pengar som inte vi själva producerar i det här landet. Det är svensk företagsamhet som producerar dessa pengar. Det beskriver på ett lysande sätt. Det är kris i många svenska branscher. räknade upp alla i . Det är klart att om vi ska få pengar till den välfärd som vi alla vill ha måste vi i första hand se till att företagsamheten kommer i gång igen. Det är det som är problemet. Även beskrev detta på ett utmärkt sätt. Det är inte ett kostnadsproblem man har i kommuner och landsting i första hand lite mer kostnader har man, det erkänner jag gärna utan brist på skatteintäkter. Regeringen har inga pengar. Regeringen har inga andra pengar än de den får in genom skatterna. Det kommer ett besked om hur man ska hantera kommunerna. Men kommunerna har inte mer kostnader nu än man hade , när de budgetar som lades gick igenom. Har då regeringen inte gjort någonting åt det här? Man ska vara försiktig med siffror, men jag ska nämna två siffror, nämligen 200 och 700. Det är siffror man kan komma ihåg. Vi som har förmånen att sitta i finansutskottet har lyssnat till riksbankschefen. Man kan notera att han på en av de utfrågningar som var med riksbankschefen hade en skylt som visade vad man har gjort på kreditsidan i det här landet. hade en omslutning på ungefär 200 miljarder. är den 700 miljarder. Det här är naturligtvis inte pengar man har kastat i sjön, utan ett försök att se till att vi efter att enorma kriser har uppstått i , och otroligt många andra företag kan reparera kreditmarknaden. Annars kommer vi att få väldigt svåra kriser på intäktssidan i alla kommuner och landsting. Jag ska avsluta med en annan sak, fru talman. Det är klart att det finns andra åtgärder än bara statsbidrag. Det är klart att alla vill ha pengar. Till och med Svenskt Näringslivs chef vill att man ska garantera i stort sett alla löner. Men jag skulle vilja fråga statsrådet : Är det möjligt att se över balanskraven? För kommuner och landsting har väldigt olika förutsättningar, och det skulle vara värdefullt för sysselsättningens och välfärdens skull om man kunde få använda de pengar som låses in på en del håll. 20 Statsrådet (): Det har kommit in en ny fråga i debatten, och det var den som ställde. Finns det en möjlighet att se över balanskraven? Det finns , , möjlighet att använda den flexibilitet som finns i lagstiftningen för att så att säga förlänga perioden när man kan ha ett underskott.