prot · GW0965 · 2009-01-29 00:00:00 — Så min fråga till statsrådet är: Vad avser regeringen att göra för att se till att Arbetsförmedlingen redan från dag ett aktivt agerar för att arbetslösa ungdomar ska få en aktiv åtgärd? 72 Arbetsmarknadsminister (): ställer bra frågor. Det är bra att vi har möjlighet att diskutera ungdomsarbetslösheten. Min grundläggande åsikt är att man först och främst ska bli erbjuden coachningshjälp för att kunna hitta rätt på arbetsmarknaden, för att kunna hitta rätt i utbildningssystemet, för att kunna hitta rätt när det gäller vad man ska ta sig för. och det är samma sak när det gäller jobb- och utvecklingsgarantin ska man få den typen av coachning, som vi nu lägger 1,1 miljard extra på under det här året för att man ska få den typen av hjälp. Det kan innebära att man ska tillbaka till det ordinarie utbildningssystemet, om man till exempel saknar ett färdigt gymnasiebetyg eller vad det nu kan vara. Därför är det så bra att vi , med utbildningsministerns hjälp, har tillskjutit extra medel för att öka antalet platser i det ordinarie utbildningssystemet. Därtill har vi i decemberpaketet skjutit till ungefär 4 miljarder, som leder till 60 000 nya platser, för insatser i arbetsmarknadspolitiska åtgärder som man ska få ta del av när man har fått den här coachningshjälpen. 73 (): Det är intressant att ställa frågor, för man får aldrig några svar. Jag ställde alltså en konkret fråga: Vad avser statsrådet att göra för att arbetslösa ungdomar ska få en aktiv åtgärd från dag ett och inte sitta hemma och vänta på att få ett stöd? Många av de arbetslösa ungdomarna kan gå vidare själva. Men ett stort antal ungdomar behöver också stöd, och de behöver stöd . De ska inte få höra från Arbetsförmedlingen: Återkom , så ska vi se om vi kan hjälpa dig, för då får du komma in i den så kallade jobbgarantin, som inte är en garanti för jobb, utan en garanti för att du får sitta i en lokal tillsammans med andra långtidsarbetslösa ungdomar! Så min fråga till Littorin kvarstår: Vad avser statsrådet att göra för att Arbetsförmedlingen ska vidta insatser redan från dag ett? 74 Arbetsmarknadsminister (): Möjligen har inte hört svaret, för svaret är att coachning är en aktiv åtgärd. Det är en åtgärd som syftar till att man ska kunna erbjuda en utbildningsplats, till exempel i det ordinarie utbildningssystemet. Det är en aktiv insats med olika typer av utbildningar. Det handlar till exempel om att kunna läsa klart gymnasiet, läsa klart vad det nu är man behöver. Men för att kunna göra det på rätt sätt måste man ju veta vad den här personen har för ambitioner, för mål, för förutsättningar och för framtidsplaner. Det är först när den genomgången har gjorts som man kan få den hjälp som man faktiskt behöver. Det handlar om att få den här hjälpen genom de coacher som vi nu lägger en dryg miljard på bara . Resurserna är redo . Arbetsförmedlingen står redo att göra detta . 75 i (s): Jag riktar mig till utbildningsminister och tillika folkbildningsminister . är enligt EU bäst i klassen när det gäller det livslånga lärandet i . Anser då inte ministern att EU-ordförandeskap är ett bra tillfälle att marknadsföra svensk folkbildning, så att övriga länder kan ta efter, kanske ett europeiskt kunskapslyft? Enligt Europeiska kommissionens senaste avstämning ligger vi bäst till i EU när det gäller de vuxnas lärande, och vi ligger bra till tack vare folkbildningen. sägs det i en lägesrapport inför vad som kallas Utbildning 2010 att man i övriga EU inte når ända fram när det gäller det livslånga lärandet. Man når inte upp till riktmärket. Detta kan jag säga är ett rop på hjälp. Denna hjälp kan vi i ge. är i topp, och detta svenska resultat förpliktar. 76 Utbildningsminister (): Jag har samma uppfattning som frågeställaren. Det är en viktig fråga. Alltsedan Lissabonstrategin antogs i EU för åtta är det ett ökat fokus på utbildningsfrågor i EU. Traditionellt är inte utbildningsfrågor stora i det europeiska samarbetet just för att varje land värnar starkt om att få utveckla sitt eget utbildningsväsen efter sina egna traditioner. Men har samarbetet ökat inom EU på utbildningsområdet. har stora problem på utbildningsområdet med resultat i grundskola och gymnasium, men på två områden är vi föredömen. Många andra tittar på oss och lär sig av oss. Det ena är de riktigt små barnen och vad man gör i förskoleverksamheten. Det andra är utbildning för vuxna. Där har vi både väl utbyggda system och hög kvalitet i det. Jag delar helt uppfattningen att folkbildningen är en viktig del i detta. Det är inte så alldeles lätt för länder att kopiera folkbildning genom politiska beslut. Folkbildning är ju per definition något som har vuxit fram i det civila samhället vid sidan av politiken genom folkrörelser och organisationer. Men många länder tittar på när det gäller det livslånga lärandet och vuxenutbildning, och vi delar gärna med oss. 77 i (s): Jag är inte riktigt nöjd med svaret. Det livslånga lärandet gör att man får en andra chans. Jag ska också ge folkbildningsministern det. har ett officiellt erkännande. Vår samsyn i landet är unik. Det är en del av den ideella sektorn, och studieförbunden finns i alla kommuner tillsammans med många folkhögskolor. Jag anser att vi ska ta chansen att visa upp det och låta andra i EU tillgodogöra sig vår kunskap. Vi har en lång historia av icke-formellt lärande. Detta ska visas som en resurs. Det svenska ordförandeskapet anser jag är ett alldeles utmärkt tillfälle just för arbetsmarknadens skull, kompetensnivåns skull och inte minst för sysselsättnings- och tillväxtmålens skull. Tror folkbildningsministern att kan klara målen utan det livslånga lärandet? Jag skulle önska ett europeiskt toppmöte i , förlagt till en folkhögskola där även representanter från folkbildningsförbunden deltar. 78 Utbildningsminister (): Jag tackar både för frågan och engagemanget som frågeställaren visar. Frågan är viktig. Jag kan säga att jag kommer att vara utbildningsminister kommer vi att driva folkbildnings- och vuxenutbildningsfrågor, inte bara det halvår vi är ordförande i utan . Frågan har varit uppe på toppmöten jag har varit minister . Jag är väl den förste utbildningsminister som har tillsatt en statssekreterare som bara sysslar med vuxenutbildningsfrågor. Hon är oavbrutet, tycker jag, på resande fot i i dessa frågor, andra medarbetare också. Jag delar frågeställarens uppfattning. Här har vi mycket att dela med oss av, erfarenheter, inställning och annat, även om, som jag sade i mitt första inlägg, det inte är så lätt för ett land att kopiera folkbildningstraditionen. Den har vuxit fram genom folkrörelser och enskilda initiativ. Men vi delar med oss så mycket vi kan. Själva tanken på det livslånga lärandet har slagit rot över hela , kan man säga. 79 (): Jag har en fråga till utbildningsministern. Om jag har förstått saken rätt avser regeringen att lägga fram en proposition om likvärdiga ekonomiska villkor för friskolor och kommunala skolor. Det är ju väldigt positivt. Det finns gott om exempel på socialdemokratiskt styrda kommuner som missgynnar friskolor. Jag undrar med anledning av det ifall kan svara på om man kommer att göra något åt systemet med momskompensation. får kommunerna söka momskompensation hos staten för av kostnaden för alla elever som går i friskolor. Men kommunerna behöver inte i sin tur sedan betala ut fulla beloppet till friskolorna och kan alltså tjäna pengar på det här systemet. Så kan det ju inte riktigt vara tänkt. är det få friskolor som faktiskt har momskostnader på . Då undrar jag ifall det här är något som regeringen avser att i närtid göra någonting åt. 80 Utbildningsminister (): Det kommer som sagt en proposition från regeringen. Innan vi har klubbat den är jag väl inte riktigt beredd att gå in på alla detaljer om vad som kommer att stå i den. I några punkter är det kanske inte helt klart heller. Om jag mer på det generella planet försöker besvara frågan har frågeställaren rätt i att det finns ett antal kommuner i som man väl får säga mer eller mindre medvetet tricksar med beräkningarna när de ska ge ersättning till friskolor. Själva grundtanken i skollagen är att en friskola ska ha likvärdig ersättning från kommunen som om den hade varit en skola. Men det är inte alldeles lätt att säga vad som är likvärdigt. Det finns rader av frågetecken när det gäller vad som är likvärdigt. Man kan börja diskutera olika faktorer. Det kan handla om momsfaktorn. En är att kommuner inte betalar moms. Privata företag betalar moms. Det kan handla om lokalkostnader. Det finns rätt många områden där det är tolkningsfrågor. Tanken är att i den lag som vi nu lägger fram ska friskolorna garanteras en rättssäkerhet i detta för att verkligen få likvärdig ersättning. 81 (): Jag tackar så mycket för svaret. Jag får väl spänt invänta propositionen. Jag hoppas att den kommer snart. Då undrar jag ifall regeringen har resonerat om att hitta motsvarande lösning på den här typen av problem som även finns inom andra sektorer, till exempel äldrevården. Har man funderat över att korrigera motsvarande system där? 82 Utbildningsminister (): Det är en rätt stor skillnad mellan skola och vårdsektorn i det här avseendet. I skolsystemet har vi skolpeng och friskolor med etableringsfrihet. I vårdsektorn är i varje fall än så länge det huvudalternativ som man använder för att få privata verksamheter entreprenadupphandling. Då har man egentligen inte ett pengsystem på samma sätt. Där får man lägga in ett anbud och tala om hur mycket pengar man vill ha. Så väljer eller kommunen den entreprenör man vill ha. Där finns det inte en fast peng, men ibland förekommer det att kommuner försöker mixtra ihop systemen för att få en peng där också. Men den lagstiftning som frågeställaren nu avser kommer att handla om skolsystemet. Går man över till ett pengsystem i andra verksamheter bör man naturligtvis också där minimera risken för att kommuner som av någon anledning inte gillar privata verksamheter ska kunna sabotera beräkningen. Tanken är att en friskola ska kunna gå till domstol för att säkert få likvärdig ersättning. Kommunen ska inte kunna tricksa. Resurser till kompetensbevarande utbildning för företagen 83 (): Min fråga går till arbetsmarknadsministern. Det insåg han så fort jag reste mig. Det handlar om regeringens oförmåga att hantera den svåra kris som står inför. Vi socialdemokrater har lagt fram ett förslag där vi har sagt att om företagen är med och bidrar kan staten stå för utbildning och en del av lönekostnaden. Utbildningen ska då riktas mot områden som är avgörande för företagens långsiktiga konkurrenskraft. Detta är någonting som även de av regeringen utsedda samordnarna har satt som en av de absolut viktigaste punkterna, och man har krävt snabba besked på den punkten. Bekymret nu är att det kommer snabba men motstridiga besked. Beroende på vem man pratar med i den borgerliga majoriteten får man olika svar. Det är väldigt viktigt att den här frågan landar i att samordnarnas krav kan tillgodoses. Arbetsgivarna står bakom det här kravet. Men vi måste ha ett riktigt, ordentligt och tydligt svar från den borgerliga majoriteten och från regeringen om man kan genomföra en sådan här åtgärd. 84 Arbetsmarknadsminister (): Jag tackar för frågan. Jag vet inte om det kan tyckas vara ett dåligt och otydligt svar när statsministern, näringsministern och arbetsmarknadsministern på säger nej till permitteringslönesystem. Det måste väl ändå vara ett rätt tydligt besked i den frågan. Skälen är tre. För det första är min grundläggande åsikt att pengar till arbetslösa ska gå till arbetslösa och inte täcka privata företags lönekostnader. Men där har uppenbarligen en annan syn och vill gärna subventionera storföretagens lönekostnader, gärna dem med utländskt ägande. Där skiljer vi oss åt ganska radikalt. Det andra skälet är att det är en väldigt dålig träffsäkerhet. Det riskerar att bli dyrt, och det riskerar att träffa fel. Det var därför som Socialdemokraterna avskaffade det gamla permitteringslönesystemet . Det tredje skälet det tycker jag att vi borde vara överens om är att till exempel i verkstadsavtalet har Metall gått med på att frånskriva sig turordningsreglerna i LAS. Att vi skulle ställa upp på att subventionera en sådan ordning ställer jag mig väldigt frågande till. 85 (): Det är ingen som har begärt permitteringslön, så det känns lite konstigt att regeringen ger svar på en fråga som ingen har ställt. Exakt så svarade en kollega till mig i , den folkpartistiska ledamoten , i en tidningsartikel i . Och lika lite som har ställt den frågan har jag ställt den. Jag ställde inte den frågan. Jag ställde den fråga som de av regeringen utsedda samordnarna ställde, om det är möjligt att regeringen tillsammans med arbetsgivarna, och fackföreningarna kan komma fram till ett system där man delar på utbildnings- och lönekostnader för att kunna behålla kompetensen i företagen, så att svensk industri kan utvecklas och klara krisen och gå stärkt ur den. Det var bara den frågan jag ställde. Det var samma fråga som samordnarna ställde och ingen annan. Jag skulle vara glad om jag fick svar på den fråga jag ställer och inte på andra frågor. 86 Arbetsmarknadsminister (): Ja, det är möjligt att det är en semantisk fråga. Men nog är det så att om staten tar lönekostnader för privata företag är det ett permitteringslönesystem, oavsett vad väljer att kalla det för, och det är vi alltså emot. Däremot finns det möjligheter det har jag påpekat tidigare, bland annat i debatter med att söka stöd till exempel ur Europeiska socialfonden. Staten har tillskjutit hälften av medlen och Europiska socialfonden den andra hälften, 12,6 miljarder . Det gör det möjligt att få kostnaderna täckta för utbildning i företag under till exempel en varselperiod och också perioden därefter. Vi hade frågan uppe alldeles i en debatt här. Jag tog då upp exemplet som just förbereder en sådan ansökan. Pengarna täcker inte lönekostnaderna, men de täcker utbildningskostnaderna. Pengarna finns redo att sökas, och de kan sökas . Det vet också våra regionala samordningsmän. Satsningen på enskilda vägar 87 (): Jag ska ställa min fråga till infrastrukturministern. Vi har fått levererat en budget från alliansregeringen för väg- och järnvägssatsningar. Vi fick en julklapp , en infrastrukturproposition som innehåller mycket resurser. Det finns också inslag i den som rör inte minst landsbygden och mindre orter. Det jag tänker på är enskilda vägar. Det som jag skulle vilja fråga infrastrukturministern är hur hon ser på statusen när det gäller enskilda vägar nu och . 88 Statsrådet (): Tack för frågan! Satsningarna på de enskilda vägarna är oerhört avgörande för att vi ska ha en levande landsbygd. Det är därför som regeringen och jag har gjort stora, kraftiga höjningar på de enskilda vägarna. Det är drygt en miljon människor som börjar sin resa eller transporter som börjar på just en enskild väg. Den här regeringen har, till skillnad mot den tidigare, socialdemokratiska regeringen, prioriterat nya satsningar på enskilda vägar för att höja brobärighet och också i rätt tid skapa förutsättningar för fortsatt utveckling på landsbygden. Därmed hinner vi inte med fler frågor , men vi hann med väldigt många. Vi säger ett varmt tack till statsråden och även till frågeställarna. 9 § Bordläggning och beslut om motionsrätt Anmäldes och bordlades Propositioner 2008/09:108 Svenskt deltagande i Europeiska unionens insats utanför 2008/09:113 Ökade möjligheter till skatteanstånd Framställningar 2008/09:RRS13 styrelses framställning angående statens styrning av kvalitet i privat äldreomsorg 2008/09:RRS15 styrelses framställning angående statens insatser för ett hållbart fiske Redogörelser /09:RRS16 styrelses redogörelse angående stöd till start av näringsverksamhet 2008/09:RRS17 styrelses redogörelse angående Kasernen Fastighetsaktiebolag 2008/09:RRS18 styrelses redogörelse angående Utanförskap och sysselsättningspolitik Kammaren biföll talmannens förslag att motioner fick väckas på dessa redogörelser. Motion med anledning av prop. 2008/09:94 Verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård 2008/09:MJ3 av m.fl. (s) 10 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2008/09:290 Arbetsförmedlingens upphandling av kompletterande aktörer av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:291 En ny haveriutredning av förlisning av () till försvarsminister () 2008/09:292 Utanförskapet av () till finansminister () 2008/09:293 Utbildning framför arbetslöshet av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:294 De fossila utsläppen av () till miljöminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 11 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2008/09:541 Den ekonomiska situationen i kommunerna av () till statsrådet () 2008/09:542 Polisen och vapenbruk vid omhändertagande av () till justitieminister () 2008/09:543 Polisens underskott av () till justitieminister () 2008/09:544 Folkrätten i av () till utrikesminister () 2008/09:545 Förbränning av biomassa av () till miljöminister () 2008/09:546 Fred och säkerhet i av i (fp) till utrikesminister () 2008/09:547 BKN:s rapport om upprustning av miljonprogrammets flerbostadshus av () till statsrådet () 2008/09:548 Konsertbiljetter på andrahandsmarknaden av () till integrations- och jämställdhetsminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2008/09:508 Krav på ursprungsmärkning av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2008/09:514 Åkermarkens bevarande av Finn () till jordbruksminister () 2008/09:520 Frukt med felaktig ursprungsmärkning av () till jordbruksminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.