prot · GW0964 · 2009-01-28 00:00:00 — Frågan om ska bli universitet eller inte ska i stället avgöras på vetenskapliga meriter och vilka förutsättningar som man tror att lärosätet har, inte för att kvoten är fylld och att vi redan har för många. Slutligen vill jag tillägga att anslagen till i självklart ska tilldelas på samma villkor som anslagen till andra högskolor. Det är obegripligt hur just missgynnas i regeringens proposition. får en avräkning på forskningspengarna eftersom de har inom sitt hägn. Men de forskningsresurserna kan inte användas inom andra vetenskapsområden. Även andra lärosäten har forskningsstiftelser knutna till sig, men de straffas inte på motsvarande sätt. Det här beslutet kommer att drabba utvecklingsmöjligheterna för högskolan på och också försämra forskningsanknytningen i grundutbildningen. Jag kan inte, herr talman, se annat än att den här behandlingen av är ännu ett inslag i den moderatledda regeringens Stockholmsfientlighet. Med mitt inlägg här vill jag uppmärksamma kammaren och lyssnarna på vikten av att ges förutsättningar att utveckla sin verksamhet och att bli universitet. 72 (): Bilen är fortfarande det vanligaste transportmedlet i . Bensin är fortfarande det vanligaste bränslet som vi fyller våra bilar med. Detta visar den största nationella resvaneundersökning som genomförts i , RES 20052006. Det råder ingen tvekan om att det krävs många och tunga argument för att människor ska ändra sina väl invanda beteenden. Det krävs också många och tunga forskningsrön för att producenter ska omforma sina produkter. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Om temperaturen fortsätter att stiga i samma takt som kommer det att få allvarliga konsekvenser för livet på jorden. För att komma till rätta med klimatfrågan måste vi minska våra växthusgasutsläpp. Det har forskare över hela världen redan påvisat. gäller det att forska fram vad vi ska ersätta vår kära bensindrivna bil med. I samband med trafikutskottets utfrågning av forskare framkom att en av de största utmaningarna som och övriga länder står inför handlar om att skapa en hållbar utveckling inom transportsektorn, i synnerhet inom vägtrafiken. Utfrågningen visade att det finns möjligheter att åstadkomma önskvärda och nödvändiga utsläppsminskningar. Det kan handla om bilar med effektivare motorer och om biodrivmedel, samhällsplanering för kollektivtrafik, ökad användning av IT för att ersätta resor samt nya motorer som pluginhybrider. Kommunikationsforskningen är mycket viktig för att finna nya vägar till resande. har legat i framkant på detta område, och vi ska självfallet fortsätta att göra det. Ett samarbete mellan staten och näringslivet om den andra generationens förnybara drivmedel och teknik för ökad effektivitet är betydelsefullt. I den forskningsproposition som vi debatterar här ges , Verket för innovationssystem, ytterligare arbetsuppgifter. Ett bredare uppdrag åt gör mig orolig. Kommer kommunikationsforskningen att drunkna i andra värdefulla forskningsområden? delar inte min oro utan menar att transportforskningen inte ska gå förlorad när verksamhet förändras. Jag hoppas att utbildningsutskottet har rätt och har därför inget eget yrkande. Men, herr talman, jag vill uppmana utskottet att noga följa denna viktiga fråga. 73 () replik: Jag vill med detta inlägg mest ge en liten sakupplysning här med tanke på de två socialdemokrater som talat här dels om , dels om transportforskning och klimatforskning. Med den forskningsproposition som vi har debatterat här en debatt som vi nu fortsätter är det som jag sagt. har utifrån sina förutsättningar behandlats som alla övriga högskolor. vill jag beträffande hela uppräkningen här av fantastiska insatser säga att vi faktiskt kan räkna upp minst 15 ytterligare lärosäten i landet av samma typ. Det är just med tanke på klimatforskningen som vi har med det här området, så jag funderar väldigt mycket på vad tänker kring klimatforskningen och kring alla de projekt som finns hos och de 350 ytterligare miljonerna bredvid för den här typen av forskning. Vad ytterligare är det som Socialdemokraterna efterlyser och som inte är tillgodosett? Är det något som, herr talman, enligt min mening är tillgodosett i forskningspropositionen så är det just det här området. Det är ju vår stolthet. 74 () replik: Vi socialdemokrater anser att satsningarna i propositionen på miljö- och klimatforskning saknar ett framåtsyftande offensivt perspektiv som kan bidra till att möta klimatutmaningen. Det är utomordentligt viktigt att bryta beroende av fossila bränslen för transporter. Jag har gett uttryck för en oro för att kommunikations- och fordonsforskningen kommer att drunkna i de andra områden som nu fått på sitt bord att jobba med. Jag förstår att det är er uppgift att här lägga fram övertygande argument för att så inte är fallet. Det finns alltså en oro. Kan man övertyga om att det inte är som befarat så varsågod! 75 () replik: Jag tackar gärna för möjligheten att få ordet. Har verkligen läst propositionen så som det tydligt står? har faktiskt fått ett lite mindre antal ansvarsområden, bland annat när det gäller hälso- och sjukvården. Just det har ytterligare tydliggjorts genom att de här frågorna tagits upp. Dessutom läggs pengar bredvid, och dessutom finns detta med i medvetandet både hos oss här i kammaren och hos folk i övriga arbete. Inom Rifos verksamhet, där jag själv har möjlighet att vara med och styra, har vi tagit upp just den här frågan, liksom det har skett i många andra verksamheter bland annat i samband med framtidsdagar här i . Att detta område har kunnat lyftas fram som här gjorts är vår stolthet, menar i alla fall jag. Men det är väldigt farligt om vi här i kammaren i en sådan här debatt lyfter fram särintressen som om de inte omhändertas. Det är därför som jag valde att gå upp i ett replikskifte. Både när det gäller och när det gäller den här viktiga forskningen ville jag säga att vi tycker att sådant är viktigt. Att propositionen ser ut som den gör beror just på att vi har beaktat nämnda typ av synpunkter. Jag tror, herr talman, att jag kan lugna och alla andra socialdemokrater som eventuellt är bekymrade i det här avseendet. 76 () replik: Det känns betryggande, så jag tackar för det. Självfallet respekterar jag de skiljelinjer som finns mellan mig och när det gäller oron för forskningen på området kommunikation och fordon. Men jag vill uppmana utbildningsutskottet att noga följa frågan och att vara uppmärksam på förändringar som eventuellt kan sätta käppar i hjulet för kommunikationsforskningen. 77 FINN (): Dagens betänkande, baserat på alliansregeringens proposition Ett lyft för forskning och innovation, är verkligen ett lyft för svensk forskning och innovationspolitik. , för att inte säga decennier, av försummelse från socialdemokratiska regeringars sida läggs nu ett förslag fram för som dels innebär en historiskt stor ekonomisk satsning på offentligfinansierad forskning inom ramen för en enskild statsbudget, dels konkretiserar betydelsen av att forskningssatsningar ger ett betydligt mervärde för samhället och skattebetalarna genom en lagändring som innebär att det nu blir lärosätenas uppgift att också verka för att resultaten av deras forskning kommer till nytta. Mycket klokt har sagts av mina allianskamrater i utskottet i fråga om många viktiga detaljer i den aktuella forskningspropositionen. Men efter att ändå ha fått åtta av mina egna motioner avstyrkta i detta betänkande tillåter jag mig att som en avrundning i denna debatt reflektera något över den grundläggande filosofi som dessa bygger på. I korthet: Individens frihet med därtill kopplat enskilt ansvar framför övertro och blind tillit till ett systemtänkande är temat för min ideologiska reflexion. Det tål att vidga de politiska perspektiven och påminna oppositionen i denna kammare om själva förutsättningarna för att över huvud taget ansvarsfullt satsa ekonomiskt på offentlig forskning i den storleksordning som görs från alliansen. Det är att man gör det med reda pengar som finns i statsbudgeten och som inte har lånats upp, som var ett traditionellt historiskt socialdemokratiskt knep . Endast genom den jobbskapande politik som är alliansens , men med mycket spott och spe från oppositionen, tillsammans med en ansvarsfull finanspolitik i ett läge av en svår global finanskris kan dessa faktiska resurser att investera i offentligfinansierad forskning skapas här och . För vem tror väl att ett folk i utanförskap från arbetsmarknaden med bidrag som enda inkomstkälla förmår att dessutom skjuta till sådana pengar som samhället först måste prioritera för dessa människors överlevnad? Att också se en satsning som den aktuella just som en investering från samhällets sida snarare än som en allmosa för något diffust gott, som oppositionen endast orkat med när de har haft regeringsansvar, är också ett trendbrott. Med bejakande av fria individer som känner ansvar skapar alliansen i hela sin politik nya basala förutsättningar som ger möjlighet till exempelvis en medicinsk utveckling till gagn för patienterna och innovationer som de facto leder till patent och nya företag och inte bara stannar vid en tänkt tanke av någon i ett klimat där den inte tillåter förädling med stöd av samhället. En skeptisk syn på individens behov och ett envist kramande av kollektivets styrka i samhället gör att oppositionens trovärdighet här faller platt till marken, i alla fall när det gäller att förstå och stödja de krafter som krävs för att klinisk forskning ska bli framgångsrik och föras från laboratoriebänken hela vägen till klinisk nytta och som för fröet till en avvikande men nydanande idé, till ett ax och ända till en ätbar limpa. Då måste man vanligen våga satsa och gå på tvärs med konvenansen. Den senare göds vanligtvis i ett kollektiv där tankar på tvärs mot den allmänna uppfattningen sällan ges utrymme och definitivt inte stöder den ofta otacksamma uppgiften det innebär för en individ att orka framhärda i en övertygelse för att nå ett personligt mål för eget men också för många andras bästa. Eller varför har annars aldrig kollektivistiskt orienterade samhällen, vanligen byggda på socialistisk grund, stoltserat med resultat av en forsknings- och innovationspolitik som resulterat i Nobelpristagare, världsomspännande patent och eftertraktade produkter? Jo, helt enkelt därför att inom dessa ideologier och samhällen undertrycks genom lagar och förordningar, med en övertro på politikens lösning på alla människors problem på kollektiv nivå, själva drivkraften och fundamentet för att förfäkta avvikande idéer och orka hålla intresset och motivation uppe och vilja se dem förverkligande. Det är endast genom reformer där man ser den enskilda forskaren och upptäckaren som vi kan garantera att ett samhälle uppnår banbrytande forskningsresultat som ger alla individer ett mervärde. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 7 § Ändringar i EG:s redovisningsdirektiv, m.m. Föredrogs civilutskottets betänkande 2008/09:CU11 Ändringar i EG:s redovisningsdirektiv, m.m. (prop. 2008/09:71). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 12 §.) Föredrogs betänkande 2008/09:KU7 Trossamfund. 78 i (s): I detta betänkande behandlar KU motioner från allmänna motionstiden från både 2007 och 2008. Motionerna rör frågor kring trossamfund. fattade ett principbeslut om de nuvarande relationerna mellan staten och . Beslutet följdes av en serie andra beslut och föregicks av omfattande utredningar och fattades efter många förhandlingar i samförstånd med berörda samfund. Beslutet trädde 2000. Man kan tycka att det har gått sedan beslutet fattades och att det kan vara dags för ytterligare förändringar. Men ur ett historiskt perspektiv är 14 eller , beroende på vilken utgångspunkt man har, . beslut om omfattar bland annat egendom, organisatorisk uppbyggnad, kyrkoavgifter, kyrkans handlingar och arkiv, alltså en hel del frågor som det finns ett allmänt intresse för att bevara och ha insyn i. Lagen omfattar stora kulturhistoriska värden som det finns starka skäl för staten att särlagstifta kring. Jag kan i och för sig ha förståelse för de motionärer som tycker att staten inte ska lägga sig i och lagstifta om hur kyrkan organiserar sig. Men lagen står också som en garant för att finns i hela landet och att människor i hela vårt land har tillgång till den verksamhet som kyrkan bedriver bland annat som huvudansvariga för begravningsväsen, ansvariga för historiska byggnader och de arkiv som var vår folkbokföring. Ska vi vara sanningsenliga har det inte varit någon rusning efter att ta över dessa uppgifter. Kommunerna har definitivt inte visat något som helst intresse. Denna lag står heller inte i motsättning till andra religioner eller andra samfund, och den hindrar heller ingen annan religionsutövning eller församling. Vi anser att det bör vara , eller någon annan intressent, som tar initiativet om de önskar någon förändring avseende de här frågorna. Det pågår för övrigt diskussioner mellan staten och kyrkan vad gäller de kyrkoantikvariska frågorna och ersättning för deras bevarande. Men det är en fråga som kulturutskottet kommer att hantera när den kommer till , inte . Det sker en regelbunden dialog mellan de olika samfunden och staten, och just nu pågår också en utredning och översyn bland annat av begravningsväsendet. Därför vill utskottet inte ta ställning till en lagändring som inrymmer även den nya begravningsmetoden promession eller till förändringar i begravningsavgiften. Utredningen ska förutsättningslöst analysera den nya metoden utifrån juridiska, etiska, ekonomiska, tekniska och miljömässiga aspekter och kartlägga variationer i avgiften för begravningsverksamheten och orsakerna till dem. Utskottet vill inte föregripa utredningen på dessa punkter. Det pågår också en försöksverksamhet enligt i län om just promessionen. ska det göras vissa försök som ska analyseras och värderas av tekniskt och medicinskt oberoende kunniga personer. Det tas med säkerhet med i utredningen. är det vanligare att sprida askan utanför kyrkogården än det var . Under det senaste årtiondet har ansökningarna mer än fördubblats, även om det totala antalet fortfarande inte är stort. Det vanligaste är att sprida askan över havet, och utskottet betonar även vikten av att begravningar sker under värdiga former. ska ha ett intyg som visar att gravsättningen skett enligt tillståndet. Det kan ur den synvinkeln, anser utskottet, vara svårt att ge tillstånd till någon annan än den som ordnar gravsättningen och någon annan tidpunkt än i anslutning till gravsättningen. Utskottet är inte berett att föreslå en annan ordning än vad som gäller. Den tredje punkt jag vill ta upp, fru talman, är de anställdas arbetsvillkor. Deras arbetsvillkor inom samfunden regleras i de avtal och regelverk som kyrkorna har att arbeta under likaväl som andra anställda i samhället. Men samfunden liksom andra organisationer samlar också frivilliga krafter och volontärer som utför vissa uppgifter. Detta kan vara svårt, och jag tror inte det är utskottets eller kammarens mening att vi ska reglera detta. Det bygger på människors vilja att arbeta ideellt. Vad som däremot är viktigt är att de samfund som får bidrag av staten ska vägledas av etiska principer som är förenliga med samhällets demokratiska värderingar och att de motverkar alla former av rasism, diskriminering, våld och brutalitet. SST, alltså stöd till trossamfund, har kommit med en rapport i de här frågorna. Jag tror att det är något som utskottet får anledning att återkomma till. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget från ett enigt utskott. 79 (): I betänkande behandlas sammanlagt 19 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Yrkandena avser, precis som redan har sagt, frågor om , begravningsverksamheten, begravningsavgiften och arbetsvillkoren i trossamfunden. Utskottet har avstyrkt samtliga motionsyrkanden. I två motioner tas relationerna mellan staten och upp. Författaren menar att man bör avskaffa de juridiska skillnaderna mellan och andra trossamfund. Detta är en viktig fråga som i allra högsta grad är levande och som förtjänar respektfull och noggrann behandling. Det finns viktiga historiska perspektiv att ta i beaktande. Exempelvis är den enskilt största förvaltaren av ett samlat kulturarv i vårt land. Det som egentligen finns av en levande svensk medeltidshistoria är det som kyrkan förvaltar i form av byggnader, kyrkogårdar och andra inventarier. Men kyrkorna är även den största musikarrangören i landet något som många inte känner till. Det skulle krävas omfattande organisatoriska förändringar av viktiga samhällsfunktioner vid ändring av relationen mellan staten och . ser inte utskottet att det finns skäl att ompröva relationerna och avstyrker motionerna. Men frågan finns kvar och bör fortsatt debatteras. Regeringen har tillsatt en utredning, , som ska se över vissa frågor på begravningsområdet. Denna kommer att behandla frågor som motionärerna har tagit upp gällande begravningsavgift och alternativa begravningsmetoder. Utredaren ska bland annat kartlägga variationerna i avgifterna för begravningsverksamheten och analysera orsakerna till dem. Utskottet avstyrker motionerna och hänvisar till pågående utredning. Utskottet avstyrker även motionsyrkanden som berör arbetsvillkoren för dem som är verksamma inom trossamfunden. Jag tycker att gjorde en bra redogörelse, som jag ställer mig bakom. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 9 § Vissa sekretessfrågor Föredrogs betänkande 2008/09:KU8 Vissa sekretessfrågor. 80 (): Sekretessfrågor är spännande och svåra frågor som kräver avvägningar. För infördes en ordning som innebar att personer som vill besöka en riksdagsledamot i är skyldiga att registrera sig i ett besöksregister. I huvudsak genomfördes förändringen av säkerhetsskäl, och den väckte inte heller någon större uppmärksamhet. Därmed har en ordning införts som innebär att alla som vill informera eller samtala med en riksdagsledamot på plats i får räkna med att uppgiften är offentlig och tillgänglig för massmedierna. Att säkerställa möjligheten för landets medborgare att kontakta sina folkvalda utan att behöva bli offentligt registrerade är en grannlaga balansfråga mellan offentlighet och sekretess. När någon begär att få utdrag ur besöksregistret för att kunna se vilka som besöker partikanslier och riksdagsledamöter är bedömningen från riksdagsstyrelsen att det inte är möjligt att sekretessbelägga dessa uppgifter. Är det bra för demokratin? Ligger det i demokratins intresse att kartlägga vilka besök som sker i ? Är det bra för demokratin att de som besöker ledamöterna ska genomgå granskning? Kommer exempelvis papperslösa flyktingar att våga besöka ? Det är angeläget att översyn vidtas i syfte att säkerställa möjligheten för landets medborgare att kontakta sina folkvalda utan att behöva bli offentligregistrerade. Jag ska fatta mig kort, fru talman, då utskottet glädjande nog har kommit överens om att delvis bifalla s- och m-motionerna om hanteringen av besöksregister. I båda motionerna understryks behovet av att kunna undanta besöket från att registreras i besöksregistret. Vi är överens i utskottet om att lämna frågan om besökare vidare till riksdagsstyrelsen för vidare överväganden. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 81 (): satt vi här i kammaren och lyssnade på talman avslutningstal . En del av budskapet känns extra angeläget här i debatten . Det handlar om talmannens betonande av vikten av insyn och öppenhet i riksdagsarbetet. Allting är vad det är i relation till sin egen motsats. Detta utgör ett spännande spänningsfält. Offentlighet finns, utom i det som är under sekretess. Sekretess finns på grund av offentligheten. Frågor som därför måste hanteras är: Vem ska skyddas av sekretessen? För vems skull finns offentligheten? I gruppen finns en karaktär av byråkratisk natur som säger: Varför göra något enkelt om man kan krångla till det? uppfattas kanske politiken som något som krånglar till, fördröjer och försvårar. Förhoppningsvis ska det vid en närmare granskning visa sig att detta fyller en nödvändig funktion att en eftertänksamhet och en balansgång mellan offentlighet och sekretess är nödvändig, att utgångspunkten är insyn och öppenhet och att ambitionen är ett transparent demokratiskt arbetssätt. Detta är till för att medborgarna ska garanteras rättssäkerhet och effektivitet. Det ska vara ett skydd, en sköld och en förutsättning för demokratin. I betänkandet behandlas motioner som gäller bland annat översyn av offentlighetsprincipen och sekretess för uppgifter i förundersökningar, mellan myndigheter och vid ansökan av tjänst inom offentlig sektor. KU föreslår att dessa motioner avstyrks med hänvisning till pågående beredning av betänkande samt Offentlighets- och sekretesskommitténs förslag. Frågan angående de upprörande bilderna från Arbogarättegången kommer att behandlas av . Vi är överens om att arbetet i ska präglas av öppenhet. Därför föreslår utskottet att riksdagsstyrelsen får möjlighet att överväga besöksregistreringen. Människor ska ha möjlighet att besöka och träffa sina folkvalda representanter. Det är ett viktigt inslag i demokratin. Av hänsyn till säkerheten har nuvarande rutiner införts. I och med det har det blivit möjligt att kartlägga vilka personer som besöker inte utan också enskilda ledamöter. Detta vill utskottet liksom motionärerna lyfta fram som otillfredsställande. I nuvarande utformning kan registreringen motverka den öppenhet och tillgänglighet som vi vill eftersträva och som medborgarna har rätt att kräva. Budskapet i inledningen är värt att upprepa, att påminna om och att värna: Demokratin vilar på insyn och öppenhet i riksdagsarbetet. Härmed yrkar jag bifall till förslag i betänkandet avseende vissa sekretessfrågor. 82 (): Jag vill inledningsvis instämma i de två föregående talarnas anföranden. Jag kommer att fokusera på två viktiga områden för , nämligen offentlighetsprincipen och värnandet av den personliga integriteten. Huvudregeln i det svenska samhället är en vidsträckt offentlighetsprincip, yttrandefrihet och öppenhet. Det finns en konsensus hos oss alla om betydelsen och vikten av att värna principen och lobba in den än mer i det europeiska samarbetet, vilket också har gett resultat. kännetecknas av ett öppet samhälle, och det ska vi fortsätta att arbeta för. Undantaget från den svenska offentlighetsprincipen stadgas i sekretesslagen som innehåller begränsningar för att ta del av allmänna handlingar men också tystnadsplikt så att inte särskilt känsliga uppgifter röjs. Sekretessen finns inte bara i förhållande till enskilda utan också myndigheter och myndighetsgrenar emellan och är ett skydd för den personliga integriteten om inte sekretessbrytande regler träder in. Offentlighetsprincipen är något att värna, men, och det är också viktigt, det gäller också den personliga integriteten. En avvägning mellan intresset av offentlig insyn och olika behov av sekretesskydd måste ständigt göras så att man får en sund balans mellan skyddet för den enskilde och offentlighet. Allianspartierna menar att det är stor vikt att värna den svenska offentlighetsprincipen men också att beakta ett reellt skydd för den enskilde. Intressanta utredningar på detta område har utarbetats . Offentlighets- och sekretesskommittén och är två kommittéer som arbetat med bland annat skydd för personuppgifter och sekretessfrågor. är en tredje som utreder frågor om insyn och sekretess inom vissa delar av rättsväsendet. väntas en ny sekretesslag och därefter ett fortsatt arbete med delar av sekretesslagstiftningen och även en förstärkning av integritetsskyddet genom en behandling av nya förstärkta grundlagsskydd. , som var helt enig, presenterade för precis ett vasst slutbetänkande som kommer att realiseras efter beredningsarbete i . Vi pekade där på tre tydliga luckor i svensk lagstiftning när det gäller den personliga integriteten.