prot · GW09113 · 2009-05-07 00:00:00 — I dessa medel finns också särskilda bidrag beräknade för elitsatsningar till och . Vår hållning är att idrotten själv ska kunna fördela medlen på ett sätt som gagnar svensk idrotts självständighet och utveckling, det vill säga att vi vill ge idrotten största möjliga utrymme att göra sina egna prioriteringar i dialog med regeringen. Alliansregeringen har under den här mandatperioden också genomfört en särskild satsning på svensk idrott benämnd Idrottslyftet . Det är en fortsättning på anslaget, men en betydande ökning, och en satsning på barn- och ungdomsidrott med syftet att få fler unga att vilja idrotta längre upp i åldrarna. Syftet är också att förmå fler att upptäcka idrotten, alltså de som inte gjort det. I den nu framlagda propositionen om inriktningen av statens stöd till idrotten bygger vi vidare på de idrottspolitiska principer som gällt men som inom vissa områden behöver utvecklas. Vi behåller alltså den principiella ansvarsfördelningen mellan staten och idrottsrörelsen. Det innebär att riksdag och regering anger vad staten vill uppnå med stödet till idrottsrörelsen och vilka resurser som ställs till förfogande medan idrottsrörelsen har frihet att avgöra hur målen och syftena ska förverkligas. Vi förtydligar också syftet med statens stöd dels genom att ett tydligare barn- och ungdomsperspektiv skrivs in, dels genom att målen för idrottspolitiken kompletteras med en elitsatsning. Genom en ökad tydlighet i vad staten vill med sitt stöd ger vi idrottsrörelsen bättre och tydligare förutsättningar för dess eget arbete. Den ökade tydligheten innebär att barn- och ungdomsverksamheten inom idrotten ska ske på barns och ungdomars egna villkor och att elitsatsningen ger talangerna bättre förutsättningar att kunna satsa på sin idrott. Det nya barnperspektivet är en viktig markering, och det nya målet och syftet med statens stöd till idrotten innebär att idrott ska ske på barns och ungdomars egna villkor. Det är särskilt viktigt eftersom idrotten spelar en mycket stor roll i barnens liv. Som det också står i propositionen visar studier att av barnen börjar träna i en idrottsförening . anger att de var eller yngre, under det att började träna . Men mer än var tredje av de föreningsaktiva barnen och ungdomarna uppgav att de började tävla . Det framkom också att barn i allt större omfattning börjar tävla redan i fem- till sexårsåldern. Därför är barnperspektivet oerhört viktigt. All verksamhet inom barn- och ungdomsidrotten som får statliga bidrag bör därför också vara förenlig med FN:s konvention om barns rättigheter och utgå från respekten för den enskilda flickans eller pojkens fulla människovärde och att barndomen har ett egenvärde. Barnet är en självständig individ med egna rättigheter, till exempel rätten att uttrycka sina synpunkter. har barnet rätt till skydd och stöd. Att ha ett barnrättsperspektiv i sitt arbete innebär att idrottsföreningars styrelseledamöter och idrottsledare på olika nivåer bör sätta barnet i centrum och noga analysera vilka konsekvenser ett beslut eller en handling får för ett barn eller en grupp av barn. Regeringen anser därför att bidraget till barn- och ungdomsverksamheten ska användas som stöd för verksamhet som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv och att endast de idrottsföreningar som bedriver en verksamhet som är förenlig med bör få ta del av det stödet. Den andra stora förändringen är en förstärkt elitsatsning. Flera har redan varit inne på detta här . Regeringen beslutade att godkänna begäran om att få använda av det statliga stödet till en flerårig samlad förbundsövergripande och behovsprövad elitsatsning inom svensk idrott. Satsningen bör utformas så att alla idrotter ges rimliga grundförutsättningar att bedriva och utveckla elitverksamheten och därigenom skapa bättre möjligheter att konkurrera på yppersta internationella nivå. En viktig utgångspunkt för satsningen bör vara att den tar hänsyn till befintliga resurser, kompletterar förbundens egna elitidrottsverksamheter och stimulerar dem till fortsatta insatser för att skapa egna intäkter från sponsring och annan verksamhet. Idrottsrörelsen bör också utarbeta riktlinjer för hur denna satsning ska utformas utifrån de mål som regeringen och beslutar om. pågår samtal inom idrottens organisationer om hur dessa pengar och de samlade resurserna ska kunna användas på bästa sätt. Regeringen ser fram emot en återrapportering som RF ska komma in med . I propositionen finns även förslag om att de fristående gymnasieskolorna ska kunna få del av statens stöd till specialidrott till riksidrottsgymnasierna, vilket jag tycker är väldigt bra. I idrottspropositionen föreslår vi också en stabil och förutsägbar finansiering av det statliga stödet till idrotten. De bidrag som betalas ut till det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet baseras på det totala årliga överskottet från , vilket har varierat och varit svårt att förutse . Detta har naturligtvis medfört svårigheter för ungdomsorganisationerna och idrottsföreningarna att planera sin barn- och ungdomsverksamhet. Regeringen föreslår därför att statens stöd till det kommunala och lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet i stället bör ingå i statsanslagen till ungdomsorganisationerna och idrotten som föreslås i regeringens budgetproposition och fastställs av . Även det generella spelbidraget till idrottsrörelsen, som har uppgått till , ska ingå i statsanslaget till idrotten. På så sätt hoppas och tror vi att det skapas en ökad öppenhet och tydlighet i fråga om statsutgifternas omfattning och inriktning. Idrotten slipper den osäkerhet som följer med beroendet av spelpengarna. Med stor frihet följer emellertid också stort ansvar. Idrottens frihet innebär att betydande vikt läggs vid den demokratiska kontroll som sker inom ramen för den ideella organisationsformen med den enskilda idrottsföreningen som bas. Den främsta kontrollen av att resurserna används rätt sker därför genom idrottens egen demokratiska organisation. Men det sker också en offentlig redovisning och rapportering som regeringen får del av. 116 () replik: Det är bra att ministern har möjlighet att delta i debatten. Jag har framför allt två frågor. Även om ministern betonar idrottsrörelsens ansvar delar jag uppfattningen att idrottsrörelsen ska ha ansvar och ha frihet under det ansvaret. Men det finns också ett politiskt ansvar. Den första frågan handlar om att reglerna för antidopningsarbetet är skärpta . Eftersom inte längre följer kraven, som anger att det måste finnas en fristående dopningsorganisation, är min fråga vad ministern avser att göra för att vi ska leva upp till de krav som ställs av . När bildades var det som tog initiativet. Det innebar att kampen mot dopning intensifierades och samordnades. Det tog ett bra initiativ till. Men en reviderad version har gjorts av den kod som först antogs 2003. Denna trädde i kraft . Den kräver nu att antidopningsorganisationen måste vara fristående. Trots det har inte ändrat sin organisation. Där har vi ett politiskt ansvar. Jag undrar vad ministern anser ska göras åt detta. 117 Kulturminister () replik: Som säger är antidopningsfrågorna väldigt viktiga. har, inte minst genom arbete, ett gott renommé. Vi har ett antal frågor att diskutera med , kanske inte just detta med självständighet, men bland annat integritetsproblematiken, som är aktuell. Flera länder har synpunkter på Wadas nya riktlinjer. Det är en fråga. Jag utesluter inte alls att vi skulle kunna ha en framtida fristående organisation. Det är inte så, får man väl tack och lov säga, att det är elitidrottarna som står för de största problemen när det gäller dopning. Den finns på andra håll. Flera har talat om gym, men man dopar sig naturligtvis även utanför gymmen. Det är en fråga som i högsta grad berör också polisväsendet och . Jag noterar att frågorna i hög grad är aktuella också på i . Vi kommer naturligtvis att återkomma till detta och ha regelbundna diskussioner med RF när det gäller dopning även framöver. 118 () replik: Det gläder mig att höra att ministern är inne på att man ska följa detta, för förslaget på RF-stämman är att gå till regeringen och begära en utredning. Det är precis det vi s, v och mp har föreslagit i våra motioner om att tillsätta en sådan utredning. Jag tycker att det är beklagligt att vi måste vänta på att en sådan utredning ska tillsättas. Jag hade hoppats att ministern kunnat säga att man håller på att arbeta för att tillsätta en sådan utredning. Men det kanske är på gång? Kanske ministern kan berätta att en utredning planeras? Jag delar nämligen inte den uppfattning som några av de andra talarna för fram, att det här enbart är en polisiär fråga. Det är en folkhälsofråga, och det är en statlig fråga som vi måste ta ansvar för. Det gäller också frågan kring stora evenemang, som också har varit uppe i debatten . När det gäller det regeringsuppdrag som det hänvisas till i betänkandet ligger det alldeles riktigt under utredning. Men i det förslaget finns inte miljöaspekterna belysta. Där är min fråga till ministern: På vilket sätt är ministern beredd att se till att de här statliga garantierna också bidrar till ett klimatsmart samhälle? 119 Kulturminister () replik: har vi precis lagt fram en proposition på en annan aktuell utredning, och jag kan väl säga att någon utredning inte är på gång just . Det tror jag att skulle ha känt till i så fall. Däremot har dopningsdiskussionerna funnits aktuella vid sidan av det här arbetet, och det kommer vi, som jag sade i mitt förra svar, också att återkomma till. När det gäller de internationella evenemangen var det en fråga som statsministern tog upp i regeringsdeklarationen . Det återstår fortfarande av . Men det är inte så att det står stilla, utan samtal pågår mellan kommuner och landsting, SKL, Visit , RF och, tror jag också, och olika departement. Sedan har jag kunnat konstatera att vi har ett antal stora evenemang på gång . Det gäller ungdomsfotbollen. Jag har själv varit aktiv för att vi ska kunna få , vilket vi får 2011, liksom . Vi är kandidater till , 2015, och vi stöder ambitioner att försöka arrangera ihop med 2016. Mycket är på gång även om inte den här strategin finns. Men jag misstänker att fler kommer att vilja ta upp denna. När det gäller miljöfrågorna har jag noterat att har ställt denna fråga till samtliga av mina kolleger här i alliansen, och jag tror nog att hon har fått det svar hon vill ha. Men den här frågan löper naturligtvis överallt. Det handlar inte bara om de stora evenemangen, utan miljöfrågorna är i hög grad aktuella också på lokal nivå, i kommunerna. Inte minst gäller det energibesparingar på hallar och arenor, som är en viktig fråga lokalt. Det ligger ju också i miljöarbetet. 120 () replik: Med risk för att bli tjatig kommer jag att ställa samma frågor som jag har ställt till de andra, utifrån det ekonomiska perspektivet för samhället i stort. Jag skulle vilja kalla ministern för idrottsministern. Det låter jättebra, tycker jag. Jag vill ta upp just det här med förutsättningarna för idrotten. Man har fått mer pengar från staten än någonsin, via , vilket naturligtvis är trevligt. Och det är väldigt välkommet. Frågan är bara: Hur kommer det att se ut när krisen slår till? måste man ta hänsyn till att allting går nedåt. Vi vet också att grunden till det här, som vi har sagt förut, egentligen är kommunernas ekonomi. I goda tider är det lätt att vara generös, när man har pengar. Men det blir tuffare tider, framför allt med de åtgärder som regeringen har tagit till när det gäller privatekonomin. Det är faktiskt det som det handlar om. Den privata ekonomin är väldigt central när det gäller idrottsutövande för barn och ungdomar. Man kan ha en massa goda föresatser och många vackra ord om , men det är ändå så att förutsättningarna skapas av den ekonomiska situation som man finns i. Då är kommunerna mycket centrala. Hur gör man då för att i den situation som kommer kompensera dem som drabbas av arbetslöshet och sjukdom och de försämringar som man har gjort i de systemen? Det kommer att drabba enskilda barn och ungdomar, alltså barn till föräldrar som drabbas av den här arbetslösheten. Får vi en arbetslöshet som ligger på kommer det att bli jättesvårt. Då blir det tufft. Jag menar att det här är någonting som man måste ta ställning till. Jag tycker inte att jag har fått några bra svar av de andra företrädarna. Jag hoppas att ministern, som sitter i regeringen, faktiskt kan svara på: Hur ska man göra för att lösa det här? Jag kommer att ställa en fråga till sedan, men jag väntar på det här svaret först. 121 Kulturminister () replik: Jag tycker tvärtemot att det har varit väldigt bra svar som har levererats från kollegerna här. Jag vet inte vad jag skulle kunna säga som får gladare. Jag kommer nog inte att kunna göra honom gladare eftersom vi har olika uppfattningar i många frågor. Det låter kanske märkligt, men jag tvingas säga: Är det kris, så är det kris. Det är en jättesvår situation. Då blir det lite underligt, tycker jag, när går in och talar om att allt ska kompenseras. Är det en kris kan allt inte kompenseras. Trots allt vet jag att man i stora delar av håller idrotten högt. Man satsar på nya arenor. har invigt en. Man talar om det i . Det gäller , , , . Vi skulle kunna räkna upp en massa olika exempel. Visst är det, som säger, privatekonomin som är central. Det är just därför som det har varit så viktigt för den här regeringen att sänka skatterna, precis det som parti har varit emot. Att höja skatterna, det om något, påverkar möjligheterna för familjerna att låta barn och ungdomar idrotta på lika villkor. 122 () replik: Det är intressant att höra det här. Vi har ju, som sagt, debatterat förutsättningarna väldigt mycket. Vi vet alltså att skattesänkningarna till har gått till de rikaste i . Det drabbar alltså de fattiga mer än de rika. Det här är en typisk klasspolitik. Det är en väldigt tydlig klasspolitik som finns i den här borgerliga regeringen och som har funnits . Det är liksom inget nytt i det här. Det är väldigt tydligt, och jag tycker att det är väldigt klart. De här siffrorna pratar för sig själva. När det är kris försöker man faktiskt kompensera eller hur? för att inte göra det värre. Alla kan inte kompenseras, men de fattigaste måste kompenseras för att inte drabbas ännu mer. Det är rätt tydligt, tycker jag, att den här regeringen inte gör detta. Det finns många fler exempel på det. Sedan tänker jag bjuda på en idé som regeringen faktiskt kan ha nytta av. Ni får den här PR-förmånen, om ni vill. Varför inte införa ett idrotts-ROT-avdrag? Vi vet att anläggningsfrågan är central. Tillgången till de här bitarna är svår att upprätthålla i de dåliga tider som kommer. Inför ett idrotts-ROT-avdrag! Det skulle gynna många kommuner och många, även privata, anläggningar när det gäller att hitta pengar till att upprusta och kanske till och med bygga om och så vidare. Jag bjuder på det här. 123 Kulturminister () replik: Jag tackar för idén. Det finns många idéer. Jag tycker att det vore rätt bra om oppositionen började räkna ihop sina olika förslag på ROT-avdrag. För jag vet att Socialdemokraterna också har förslag på avdrag, fast då gäller det kanske mer kulturmiljöbyggnader och vad vet jag? förmodligen ännu mer. Kanske har också ett antal olika förslag. Om vi börjar räkna på detta får vi se om det över huvud taget blir några skattepengar kvar att fördela till allt det som nu vill att vi ska kompensera för. Men, hur som helst, jag är väldigt glad över den här propositionen, att vi faktiskt får en möjlighet att rätta till en del som har varit problem inom idrotten. Vi lyfter också utvärderingen av mycket som sker inom idrotten till , som har väldigt mycket kompetens och som kommer att kunna koppla ihop det här med mycket av det arbete som sker inom organisationer, inte minst när det gäller forskning. När det handlar om de internationella idrottsevenemangen sker det också väldigt mycket, vilket jag har varit inne på i debatten. Men jag är väldigt glad för engagemanget. Och tack, trots allt, för idén! 124 () replik: Tack, idrottsministern, för att du ändå hade möjlighet att dyka upp här. Jag sade i mitt inledningsanförande att det var ytterst beklagligt att idrottsministern inte var här jag visste faktiskt inte att ministern var på ; det har jag fått reda på i efterhand. Men på samma sätt säger jag nu att det är jättebra att idrottsministern är här, så att jag får ställa de frågor som jag ställde i mitt inledningsanförande. Jag uppskattar debatterna med ledamöterna i utskottet väldigt mycket, men alla frågor kan de ju inte svara på. Sedan var det en sak som jag blev lite oroad över i ett replikskifte. Ministern sade: Är det kris, så är det kris. Jag ska inte ta den kastade handsken när det gäller skattedebatten, för den kan vi ta i ett annat sammanhang. Men utredningen föreslog att stödet till idrotten skulle tas från det samlade överskottet från spelmarknaden så var det ju och alltså inte bara från Svenska Spels överskott. Idrottsministern skriver i propositionen att utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Är det så? Är det en större förutsägbarhet för idrotten när stödet ska omförhandlas ? Det ska fattas politiska beslut kring de här anslagen. Jag känner mer att det handlar om förutsägbarhet för . En annan fråga är antidopningsverksamheten som har varit uppe i flera kommentarer här. Ett råd: Ta ett initiativ i frågan! Jag vet utifrån de remissvar som idrotten har avlämnat att det är en fråga som de vill ha en lösning på , för det här är ett uppenbart bekymmer för idrotten. 125 Kulturminister () replik: För att återgälda artigheterna är jag glad att vara här. Jag trodde att debatten skulle gå i gång . Det var tanken från början. Jag missade dessvärre inledningen och anförande. Men jag kommer att kasta mig över protokollet . Frågan gällde, vad jag förstod, att idrotten skulle vara bekymrad över storleken på det anslag som presenteras . Vi har, som jag ser det, en mycket bra dialog med idrottsrörelsen, såväl med RF och SOK som med . Även de har varit väldigt bekymrade över att anslaget har varierat så stort , från 520530 miljoner till nu runt 850 miljoner. Det är en väldigt stor skillnad och gör det svårt att planera verksamheten. Det var också en synpunkt bland flera som förde fram , något som bland annat resulterade i den mycket välskrivna utredning som vi nu har byggt vår proposition på. Jag kan inte säga mer än jag har sagt . Det kommer att bli ett bestämt anslag i stället för det som har fluktuerat med hur mycket pengar som svenska folket har spelat för. Jag vet att det också är ett välkommet besked hos idrottsrörelsen. Jag noterade att tyckte att skulle vara en bättre part att analysera och utvärdera, men man kan inte ge ett uppdrag av den arten till . Därför är bland annat betydligt bättre mottagare för ett sådant uppdrag. 126 () replik: När det gäller förutsägbarhet och sådant: Läs protokollet, ministern! Det framgår där hur jag menar. Det tar vi inte upp tid med här. Jag har en fråga om de 135 miljonerna. Det är aldrig angivet hur de ska räcka. Finns det någon idé från ministerns sida om hur länge de ska räcka, hur länge de ska räknas in? Jag förmodar att de kommer att räknas in i det här statsanslaget på något sätt, räknas av eller något sådant, eftersom vi har haft pengar till elitidrottssatsningar inom ramen för statens stöd till idrotten. Den andra frågan är: Varför har inte ministern tagit med andra frågeställningar, som skattereglerna för ideella föreningar till exempel? Det kommer ett förslag ungefär. Det hade varit jättebra, för det är ändå något som påverkar idrottsföreningar oerhört mycket ute i vardagen. Det skulle vara intressant att höra varför man inte har tagit med det. Jag vet att det är på gång en intressant rapport som visar på vikten av att statens stöd till idrotten blir allt större i förhållande till andra inkomstkällor. Det är en av de frågor som idrotten själv tar upp på Idrottens dag i . De har valt den fantastiska dag som vi socialdemokrater har, onsdagen alltså. Det är något man ändå måste fundera lite grann på i förhållande till det som ministern sade: Är det kris är det kris. Man har faktiskt ett allt större behov av de statliga pengarna, och det kan vara bra att ha med i de diskussioner vi för . 127 Kulturminister () replik: Det var mycket på en gång. Det är klart att med en situation där pengarna från staten har ökat så pass som har skett blir de här pengarna viktiga. De hittar väldigt snabbt sin användning. Därtill lägger denna regering under den här mandatperioden ytterligare 2 miljarder i Idrottslyftet. Det är klart att pengarna spelar en viktig roll. Men det som kommer via kommunerna i form av subventionerade arenor och lokalt stöd är kanske på sitt sätt viktigare. Det är bidrag från väldigt många olika håll, inklusive sponsring, egna lotteriintäkter och sådant. När det gäller de 135 miljonerna talar vi om en flerårig satsning det har noterat. Vi har inte, och inte heller idrottsrörelsen själv, velat precisera det mer än så. Först vill vi se vad man kommer fram till när man är färdig med sina diskussioner. Både och jag vet att de inte är riktigt enkla med tanke på den diskussion man har mellan de olika verksamheterna. Jag tycker att det är rätt olyckligt att man inte har ett tajtare samarbete, men det hoppas vi att man ska kunna få i och med detta. Sedan får den här satsningen naturligtvis utvärderas. Vad som sker efter det om det är rätt pengar, riktade pengar, om de ska förändras, om de ska förnyas eller om idrotten själv kommer att lösa det är alldeles för tidigt att säga. Det har varit ett önskemål från idrotten själv att man ska få göra den här omdisponeringen. Det har vi tillgodosett, och vi tror att det kommer att bli väldigt bra när man kommer fram med ett gemensamt förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § Statlig förvaltning Föredrogs finansutskottets betänkande 2008/09:FiU25 Statlig förvaltning (redog. 2008/09:RRS12). 128 (): Den moderatledda regeringen har slarvat med skattebetalarnas pengar. Regeringen har slösat bort gemensamma resurser, erfarenhet och kompetens. Regeringen har med sina ideologiska skygglappar lagt ned det otroligt viktiga . Kunskapen och kompetensen hos de anställda har inte tagits till vara. jobbade med viktiga frågor som att komma till rätta med ojämställdheten inom arbetslivet och ohälsa på arbetsplatser. Det tyckte inte den moderatledda regeringen var viktigt att ha kvar. Man brydde sig inte om att säkerställa att ta till vara kompetensen hos de anställda. Det är en mycket allvarlig brist. Det tycker även , som har gjort anmärkningar på regeringen när man har lagt ned flera myndigheter. Det är , , , och . De nedläggningarna har inte gjorts tillfredsställande och effektivt. Man har bara haft de ideologiska skygglapparna framför sig om att det är viktigt att lägga ned de här myndigheterna. Man har inte tagit till vara kunskapen. Det är allvarligt, tycker vi. Därför har vi en reservation tillsammans med Vänstern och . Jag yrkar bifall till den. Regeringen vill också privatisera vård och omsorg för privatiseringens egen skull; kosta vad det kosta vill. Det verkar som om den moderatledda regeringen inte bryr sig om den demokratiska insynen. Man bryr sig inte om kvaliteten. Man bryr sig inte om ifall det blir sämre tillgänglighet för dem som behöver vård och omsorg. I lagen om valfrihet i vården finns det flera allvarliga brister. Det är brister när det gäller etableringen och krav på företagen som ska utföra tjänsterna. Det är svårigheter med den demokratiska insynen och inga krav på kompetens och karriärstege för de anställda. Det finns många brister i det regeringen gör på många andra områden också, men när det gäller statlig förvaltning som vi nu hanterar tycker vi att det är anmärkningsvärt att man inte har brytt sig och att man inte ens tar till vara kompetensen hos de tidigare anställda. Det är också därför vi har reserverat oss, och jag yrkar bifall till reservation 1.