prot · GW09125 · 2009-06-01 00:00:00 — Det betyder att det fortfarande finns massor av svenskar som inte har börjat ta sina första steg på den digitala trappan. Hur ska man få alla dessa människor att ta sig in i cybervärlden? För mig handlar det om två saker. För det första gäller det att ringa in vilka som har hamnat utanför och aktivt hjälpa dem in. För det andra måste bredbandsutbyggnaden fortsätta, så att alla får snabb tillgång till Internet. är många uppkopplade jämt, antingen via datorn eller via mobilen. Men för att det ska gå måste det finnas fungerande täckning, och så är det inte på alla ställen i vårt avlånga land. saknar hundratusentals hushåll bredband, och på många platser i är det total mobilskugga. Om vi ska kunna behålla och förbättra vår goda position inom bredbandsområdet måste införa långsiktiga mål och formulera en nationell strategi, precis som sade. Om vi inte gör det och om vi undertrycker behovet av förbättrad bredbandsinfrastruktur riskerar att hamna i bakvattnet. Det är ingen lyckad framtidssyn om vi vill att ska vara en ledande IT-nation och om vi vill värna en ekonomisk utveckling av rang. Bredbandsförslagen har duggat tätt . Ett förslag handlar om frekvensutdelningen och ett förslag är att staten ska gå in med 3 miljarder för att alla hushåll ska ha tillgång till bredband. Och kom med sin bredbandsrapport där man efterfrågar tydliga mål och visioner från regeringens sida. Men några sådana har vi inte sett till. I stället för att ta till sig utredarnas utredningar fortsätter regeringen att utreda. Kan det vara så att infrastrukturminister inte får gehör för en statlig bredbandsutbyggnad i de interna budgetförhandlingarna? Vänder finansministern bort huvudet när infrastrukturministern står med sin tiggarmössa utanför ? 68 (): Vi måste tydliggöra politikens och statens roll på IT-området. I första hand bör staten inte skapa onödigt krångel och onödiga hinder i regelverket. Politiska beslut måste vara tydliga och långsiktiga och främja innovation, teknikspridning och IT-standardisering. Och politikens roll är att ställa krav på robusthet och säkerhet. Vi verkar för ökad konkurrens på telekommarknaden. Utbyggnad av bredband, både trådbundet och trådlöst, ska i första hand ske i marknadens regi. Politiken och staten ska skapa bra förutsättningar för en fungerande konkurrens utan snedvridningar och hinder. anklagar i sin interpellation den borgerliga regeringen för övertro på marknadskrafterna. Jag ser dock oppositionens övertro på staten, staten som kan allt, är bäst på allt och har råd med allt. Jag förstår att staten ibland måste hjälpa till, men det tidigare bredbandsstödet, till exempel, användes inte på ett optimalt sätt. Det användes även i de områden där det fanns en vilja från privata aktörers sida att bygga IT-infrastruktur. Dessutom låter det på Socialdemokraterna som att utbyggnaden av bredband har stannat av medan den senaste statistiken från PTS säger tvärtemot. Bara har 300 000 fler hushåll och företag fått möjlighet till bredband via fiber. Men det finns fortfarande mycket att göra. Utbyggnad av IT-infrastruktur, så att man skulle täcka hela landet med högkapacitetsnät skulle kräva, grovt uppskattat, . , som bereds just nu på tillsammans med , uppskattar att det skulle behövas 7,3 miljarder för att täcka de vita fläckarna just . Det innebär 3 miljarder från statens kassa. Socialdemokraterna föreslår i sitt budgetförslag blygsamma för IT-infrastruktur. Man kan fråga sig: Var är resten av miljarderna som behövs för att täcka de fina visionerna? Dessutom var förra årets budgetförslag . Varför sänker Socialdemokraterna sin ambitionsnivå med hälften? Är det så att vi ser en splittring inom det socialdemokratiska partiet mellan interpellanterna och partiets ledning, som nedprioriterat IT-infrastrukturfrågan, eller är det en enad linje med mycket snack och ingen finansiering? 69 Statsrådet (): Vad det gäller interpellationer och EU-valrörelsen är det väl en ömsesidighet. Det är ju interpellanterna som har ställt interpellationerna. Det är därför vi alla finns här i kammaren . Men låt oss ta den diskussion som hänvisar till! Naturligtvis är det här också en del i att skapa bra förutsättningar för tillväxt och utveckling i hela EU. Det är därför som det också finns en diskussion med anledning av om bredbandsutbyggnad. Därmed är det naturligtvis viktigt att andra länder, förutom , också har höga ambitioner att skapa bra bredbandsförutsättningar i sina länder för sina hushåll och sina invånare. frågar vad regeringen har gjort och hänvisar till att efterfrågar strategier. Det är ju Post- och uppgift att komma med årliga kartläggningar och följa utvecklingen på bredbandssidan. Det är naturligtvis Post- och ansvar som myndighet. Regeringen anser, precis som jag sade, att det först och främst är marknadens aktörer som ska möta sina kunder och tillgodose kundernas behov när det gäller IT-infrastrukturen, eftersom det ligger i marknadsaktörernas intresse. Men, precis som jag också sade, finns det behov av statliga insatser i de mest glesbebyggda områdena. Därför har regeringen vidtagit åtgärder för att stimulera marknaden. Det är därför som vi har lagt in resurser för kanalisation när det gäller IT-infrastruktur. Det har vi gjort just i syfte att nyttja situationen på ett bra sätt. Om man ändå gräver runt om i landet i vägar eller annan infrastruktur kan man göra bra saker och lägga in tomrör. Dessutom har vi i ett mycket avgörande, tror jag, långsiktigt beslut avsatt radiofrekvenser för de elektroniska kommunikationstjänsterna. Det tror jag långsiktigt kommer att visa sig vara det avgjort viktigaste beslutet just när det gäller att kunna utveckla mobila bredbandstjänster med mycket bra yttäckning. Vidare har vi gett möjlighet till skattereduktion när det gäller arbetskostnad vid anslutning av elektroniska kommunikationsmedel till hus genom de ROT-avdrag som finns. Där finns en mycket tydlig koppling till vad staten å sin sida har gjort. kommenterade att två miljoner människor står utanför. Jag tror att det är oerhört viktigt att identifiera vad utanför i det här sammanhanget betyder. Det är ju inte så att man därmed inte har tillgång till Internet, bredbandsuppkoppling, utan det gäller människor som av en eller annan anledning finns utanför användningen av den tekniken. Inte desto mindre ska man vara uppmärksam på detta. Vi har bett Handisam identifiera vilka åtgärder som har vidtagits för att inkludera dem som trots allt vill vara uppkopplade. Dock vet jag jag kan visa siffror i det avseendet att det finns människor som aktivt väljer att stå utanför. Det är oerhört viktigt att tala om vad två miljoner står för. Det gäller alltså människor som i många sammanhang har valt att inte använda Internet. Det handlar inte om att man inte per automatik kan koppla upp sig. 70 (): Jag har en ganska stark tro på att staten kan göra saker. Infrastrukturen har vi kommit överens om är ganska bra att staten sköter. Vi vet ju att marknaden inte kommer att ta det ansvaret. Den här regeringen har valt att överföra kostnader för infrastrukturen det gäller då till exempel väg och, framför allt, järnväg på kommuner och landsting. Också i den här aktuella frågan säger man att marknaden ska ta ansvar. Men vi vet att marknaden tar ansvar bara när det är lönsamt ibland inte ens då. I svaret från statsrådet, herr talman, står det: Staten har ett ansvar för den miniminivå av så kallade samhällsomfattande tjänster som medborgarna har rätt till. För mig är det beträffande samhällsomfattande tjänster inte fråga om en miniminivå utan om någonting som är ganska viktigt. Om vi ska ha en äldreomsorg och en sjukvård som fungerar i hela landet vi vet att kostnaderna kommer att öka och att behoven med en åldrande befolkning inte kommer att bli mindre är det bra om IT-infrastrukturen kan användas på ett sådant sätt att det hela underlättas och kostnaden sänks. Därför ställer jag frågan: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att stimulera en snabb bredbandsutbyggnad även utanför storstäderna? Det svar jag får är att de medel som frigörs inom EU kan vara en möjlighet i sammanhanget samt att regeringen just nu tittar på möjligheterna att använda medlen inom ramen för en ansvarsfull statsfinansiell politik. För mig är en ansvarsfull statsfinansiell politik att människor inte går arbetslösa utan att man gör så som sker i många av de länder som jag hänvisat till, nämligen investerar i infrastruktur som skapar arbeten. Det är ett jättebra användningssätt när det gäller statsfinanserna. Tycker inte regeringen att det är lite pinsamt när PTS säger att man inte har en officiell strategi eller mål på området? Det borde i alla fall kännas lite tråkigt. Som jag har skrivit detta är viktigt tycker jag att det, om man stimulerar bredbandsutbyggnaden, borde finnas förutsättningar för att tillhandahålla också öppna nät så att man liksom inte binder in via olika operatörer. Just nu pågår en diskussion. Operatörerna är beredda att bygga bredband, men det förutsätter att man kopplar upp sig mot dem och tecknar avtal. PTS har kritiserat bland annat hur i län vill satsa på infrastrukturutbyggnaden. Också det är en frågeställning i sammanhanget. Jag skulle vilja veta varför regeringen inte har tyckt att det är viktigt att ha en officiell strategi och mål på området. 71 (): För inte alltför länge sedan stod jag och infrastrukturministern här under frågestund och debatterade bredbandsutbyggnaden. Då hade jag precis fått information om att EU vill satsa på en bättre tillgång till informations- och kommunikationsteknik på den svenska landsbygden, med särskild tyngd på snabba Internettjänster. En förutsättning för att få tillgång till EU-pengarna är att medfinansierar det gäller . Med EU-pengarna skulle det till slut bli . I debatten svarade ministern att det handlar om att finna en medfinansiering för detta. Eftersom det vid det tillfället inte gavs utrymme för mig att ställa ytterligare en följdfråga har jag därefter skriftligen gjort det. I det svar som jag fick skriver infrastrukturministern att det inte är uteslutet att de kommuner som så önskar är med och medfinansierar. Jag tar mig för pannan! Är det meningen att kommunerna ska stå för notan när det gäller en statlig angelägenhet, nämligen utbyggnaden av den digitala infrastrukturen i landet? Just nu befinner vi oss i ett läge där kommunernas ekonomi är hårt ansträngd. Kommunerna har svårt att klara sin kärnverksamhet vård, skola och omsorg. Inte kan det väl då vara meningen att vältra över ytterligare kostnader på kommunerna, eller hur? Jag frågar därför igen: Hur avser ministern att implementera EU:s bidrag i bredbandsutbyggnadsprocessen i ? 72 (): För att främja bredbandsutbyggnaden har alliansregeringen anslagit i samband med utbyggnaden av annan infrastruktur åren 20082011. Det gäller självklart områden där det inte funnits marknadsmässiga lösningar. De två miljoner människor som valt att återge statistik om inkluderar även dem som har tillgång till Internet men som av olika anledningar väljer att sällan använda det. Enligt PTS har av befolkning möjlighet till bredband via olika DSL-uppkopplingar och via fibernätet. hade av de svenska företagen tillgång till bredband. Allt fler svenska företag ser IT som en möjlighet att effektivisera verksamheten och även skapa nya intäkter. I sina interpellationer oroar sig interpellanterna för att företagens konkurrensmöjligheter i glesare delar av landet kan äventyras genom en bristande infrastruktur. Jag förnekar inte att möjligheten till Internetuppkoppling är mycket viktig både för företagande och för sysselsättning. Men om konkurrensfrågor ligger er båda socialdemokrater så varmt om hjärtat kan jag tipsa om en annan åtgärd. Enligt en rapport om konkurrens från ligger nämligen mycket bra till. Bland 137 länder ligger på fjärde plats när det gäller konkurrenskraft. Det som utpekas som största hindret för svensk konkurrenskraft är den svenska skattenivån. Det är kanske en fråga som man i så fall bör driva inom partiet. 73 Statsrådet (): Till er interpellanter vill jag säga att jag tror att det är oerhört viktigt att förstå vilket ni naturligtvis gör, även om det inte framgår i debatten att världen så att säga inte står stilla inom IT-sektorn, framför allt inte inom bredbandsutbyggnadsprocessen och inte i . Inte heller står det stilla när det gäller marknadens utveckling. Saker är på gång. Ganska mycket händer. Att av befolkning har via sitt fasta boställe tillgång till med en hastighet på har naturligtvis betydelse. Att kan täcka av geografiska yta har också betydelse för tillgången fortsättningsvis. Vi pratade tidigare om PTS. När det gäller 800-megahertzbandet kommer PTS att dela ut tillstånd, något som är oerhört attraktivt och som också innebär att Internetoperatören kan erbjuda snabbt bredband i stora delar av landet. I fråga om ambitionen att det ska vara svart eller vitt vill jag återkomma till att det inom IT-branschen och bredbandssektorn ligger i sakens natur att det inte står stilla. Det är teknikutveckling som innebär att det undan för undan skapas nya tekniska möjligheter att nå fler delar av landet. Till vad gäller Recovery Plan: Det är mycket riktigt två delar i det. I ärlighetens namn ska jag säga att det är precis som det var under Socialdemokraternas tid att det är kommunerna som till oerhört stor del tar kostnaden för bredbandsutbyggnaden. Så har det varit. Det är inte så att staten har tagit detta ansvar, även om ni får det att låta så. När man använder strukturfondsmedel och motsvarande handlar det naturligtvis om regional eller medfinansiering. gäller det att ta hem dessa pengar, något som naturligtvis måste hanteras under statens utgiftstak. Det arbetet pågår i regeringen för att skapa möjligheter för att hantera detta på bästa sätt. När vi nu pratar om Internetkoppling och bredbandskapacitet är det inget tvivel om att det är helt avgörande för företagande och de enskilda hushållen runt omkring i landet att vi har bra kapacitet, och det sker ständigt en teknikutveckling. För att återkomma till en av de utredningar som det tidigare hänvisades till fanns det en analys av det bredbandsstöd som gavs som gav indikationer på att man har skapat problem som gjort att marknaden har avstått därför att det blir gränsdragningar så fort det finns en statlig medfinansiering. Men i flera sammanhang var det landsbygd och glesbygd som prioriterades vid utbyggnaderna. 74 (): Jag fick inte något riktigt bra svar om statsrådet verkligen inte tycker att det är pinsamt att man inte har någon officiell strategi eller något mål på det här området. Jag tycker det. Jag tycker att det är viktigt att företagare och medborgare oavsett var man bor i landet har tillgång till bredband. Jag hävdar fortfarande att det här är en infrastrukturfråga som borde vara ett statligt ansvarsområde. Jag har aldrig påstått att det den socialdemokratiska regeringen gjorde förra mandatperioden var perfekt. Men jag har den uppfattningen att statlig infrastruktur också ska betalas via staten, för det är en förutsättning för att medborgarna och företagarna ska kunna ha likvärdiga villkor. Det finns väldigt många småföretagare i mitt hemlän, som är ganska glesbefolkat i vissa områden. En förutsättning för att de ska kunna vara med och konkurrera på lika villkor och kunna bo kvar utanför de stora städerna är att vi har en bra bredbandsuppkoppling. Jag har tagit upp frågan tidigare, och jag har fortfarande inte förstått hur statsrådet vill stimulera till en snabb bredbandsutbyggnad även utanför storstäderna med mer än att hon ska överföra kostnaderna på kommunerna. Jag tycker inte att det är ett tillräckligt bra svar. Jag tycker att man kan stimulera på olika sätt. Var det förra systemet inte tillräckligt bra borde man ha funderat färdigt , man har haft på sig, och kunnat komma på någonting annat. Jag hoppas och tror att och regeringen vill ha en bättre bredbandsutbyggnad. Men, herr talman, jag har fortfarande inte hört hur man vill göra mer än att man säger att marknaden ska lösa allting. Där har vi konstaterat tidigare att det gör den inte. 75 (): Det måste finnas en politisk ambition att ska vara världens mest uppkopplade och avancerade land när det gäller elektronisk kommunikation. Bra uppkoppling ska finnas från i söder till i norr. Men att förlita sig helt på marknaden, det vill säga operatörerna, för att en sådan ambition ska bli verklighet tror inte jag på. Ett litet kundunderlag, tekniska hinder och bristande konkurrens får inte sätta käppar i hjulen och bromsa utvecklingen. Även om du bor och arbetar på landsbygden eller i glesbygd ska du ha tillgång till bredband utan att landets hårt belastade kommuner ska ta ansvaret. Följden kommer annars att bli att rika kommuner klarar det, men mindre rika och mindre täta gör det inte. Det är bredband till alla som är digital allemansrätt och som ministerns parti, , pratade så varmt om i opposition. verkar den framåtandan ha fått fötter och stuckit sin kos. För drygt sedan presenterade en sammanställning av bredbandspenetrationen i medlemsländerna. toppar listan, därefter kommer , , , , och . hamnar först på åttonde plats. Den största bredbandsmarknaden i var föga överraskande . Men är inte nöjd. Han är inte nöjd förrän alla amerikaner har bredband. I sitt ekonomiska stimulanspaket presenterade han en betydande satsning på bredbandsutbyggnad som ett led för att förbereda för tiden efter krisen. behöver en digital infrastruktur i världsklass, och frågan är vad den väntar på. Jag efterlyste handlingskraft och uppmanar regeringen: Lär av ! 76 Statsrådet (): Jag ska säga som i den tidigare interpellationsdebatten vad gäller Obamas intresse för att investera i vägar och järnvägar: Det är väl så att har tittat på och svensk regering och investerar i bredband. är välkommen att ha samma ambitioner som har att alla ska ha tillgång till bra IT-infrastruktur med hög kapacitet. I diskussionens hetta blir det lite övertoner här. har en mycket god tillgång till bra och hög kapacitet inom IT. Den kartläggning som finns och där ibland är i topp, sedan kanske någon annan i topp och tvåa, visar på att de flesta hushåll och företag har möjlighet att få tillgång till bredband. Då har också hänsyn tagits till trådlösa anslutningar. ligger i topp och är i världsklass. Det är naturligtvis också därför som tittar på lösningar. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2008/09:539 om investeringar i infrastruktur 77 Statsrådet (): har frågat mig när regeringen kan fatta beslut om förskottering av Förbifart . Frågan ställs mot bakgrund av att den politiska ledningen i , och kommunförbundet i länet inom ramen för åtgärdsplaneringen har föreslagit att infrastrukturinvesteringar om genomförs i . Jag och hade en interpellationsdebatt om just denna fråga . I sak har inget förändrats , varför jag hänvisar till mitt tidigare svar. pågår en tillåtlighetsprövning av Förbifart . inkom med en ansökan om tillåtlighet till regeringen. Ärendet bereds inom . Förskottering är ett sätt att tidigarelägga byggandet av olika projekt. Som jag nämnde i mitt tidigare interpellationssvar har något ärende gällande förskottering av Förbifart inte inkommit till regeringen. Regeringen har alltså ingen formell framställan att ta ställning till. 78 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret, som är lika intetsägande som vid förra tillfället. Annat kanske inte var att vänta. Bakgrunden till min fråga är att de borgerliga partierna och den borgerliga majoriteten i , i kommuner i och i erbjudit sig att betala till hälften ett paket på för infrastrukturinvesteringar i . Jag frågar statsrådet vad hon har för uppfattning om detta ganska generösa erbjudande att skattebetalarna i ska stå för hälften av infrastrukturinvesteringarna, oerhört mycket mer än i någon annan del av landet. Men statsrådet har ingen uppfattning. Statsrådet säger att det inte har inkommit någon formell framställan. Men statsrådet skulle ju kunna ha en uppfattning. Det är till , ytterligare till här i , men statsrådet har uppenbarligen inga som helst kontakter med sina borgerliga partivänner. Det är lite uppseendeväckande att det är noll kontakter mellan de borgerliga partierna i landets största region, i landets största stad, i landets största landsting och den borgerliga regeringen. Det tycks vara ett mycket långt avstånd mellan regeringen och de borgerliga partivännerna i . De talar inte ens med varandra. Att de borgerliga i , när de nu presenterar storvulna planer, inte ens skickar förslaget till statsrådet kan möjligtvis bero på att de tror att de inte får något svar, så att det liksom inte ens är någon idé att kosta på portot. Statsrådet har ju ingen uppfattning. Det är hennes standardfras, standarbeteendet. Hon har ingen uppfattning om någonting. Det är en realitet att under den här mandatperioden har inte någonting igångsatts av den nya, borgerliga regeringen som har gällt infrastrukturinvesteringar i . Hade inte den nuvarande regeringen ärvt av den tidigare, socialdemokratiska regeringen den citytunnel som byggs, hade det väl över huvud taget inte kommit i gång någon verksamhet i den här regionen . Och man får vara tacksam för att den borgerliga regeringen är så kraftlös att den inte i alla fall inte orkar stoppa det projektet. Hade och regeringen tvingats ta ställning till ett sådant projekt hade de väl inte haft någon uppfattning i den frågan heller, på samma sätt som de inte har någon uppfattning i den här frågan. Man undrar: Driver de borgerliga partierna i med regeringen? Eller varför skickar de ut ukaser, förslag och propåer om att de vill satsa tillsammans med den borgerliga regeringen för att förbättra infrastrukturen i och säger att de vill att skattebetalarna i ska stå för hälften och regeringen för den andra hälften om de inte ens skickar förslagen vidare till regeringen? De litar inte ens på att regeringen ger dem ett ordentligt svar. Därför tycker de inte att det är lönt att skicka sin propå. Jag tycker att det ganska anmärkningsvärt att den borgerliga majoriteten i bluffar väljarna, ger sken av att de vill göra någonting, gör stora utspel, och regeringen säger: Vi har inget hört och inget sett. Det är så långt till . Vi har inte ens sett deras förslag. Vi har ingen uppfattning. Det är inte bara den borgerliga majoriteten i som bluffar väljarna. Också regeringen bluffar väljarna. Regeringen gör ingenting åt trafikproblemen och infrastrukturen i . Det är noll, noll och noll i åtgärdslistan. Det är märkligt, eftersom det finns en process. Och jag har frågat det enkla: När avser regeringen att fatta beslut? Inte ens ett så enkelt svar kan statsrådet lämna i sitt svar. Det finns väl i alla fall en tidsplan så att regeringen skulle kunna säga när man kommer att fatta beslut. Sedan vet vi ju att det gärna blir långbänk så fort är med, men det är okej. 79 Statsrådet (): Det är oerhört intressant att ha en interpellant som fortsätter att ställa frågor fast han vet svaret. Men välkommen in från solskenet, så att vi kan ha en seriös diskussion om Förbifart , till exempel. Det är en oerhörd tur att den här regeringen tog tag i finansieringen av statens delar av den infrastrukturplanering som finns i och kring . Vad Socialdemokraterna och lyckades med var att lämna efter sig en citybana som var ofinansierad. Det är en citybana som byggs i ; tunneln ligger i . Men det, , har vi rett ut , så nu har vi startat Citybanebygget i ett av de viktigaste, tror jag, för , stockholmarna och nationen som sådan. Det andra är Förbifart . Precis som jag har skrivit i svaret jag trodde inte att jag skulle behöva upprepa svaret till ett tidigare statsråd som borde veta hur hanteringen är är det ett ärende som hanteras i . Med anledning av det pågår en tillåtlighetsprövning. , herr talman, pågår en stor åtgärdsplanering vad gäller insatserna fram . Det är en åtgärdsplanering med en mycket aktiv medverkan från och .