prot · GW09103 · 2009-04-21 00:00:00 — De tyckte att man kunde notera att detta inte påverkade negativt, men i övrigt är det väldigt flytande och vaga påståenden som har kommit därifrån. Som jag var inne på i mitt tidigare anförande är det viktigt att se att det system som man hade, och fortfarande har, för kvalitetspremier på Forsmark även fanns när den här mycket allvarliga incidenten inträffade som jag förstår det uppfattade också näringsministern det som en väldigt allvarlig incident. Då fick man ett strömavbrott som gjorde att man inte fick någon el i kontrollrummet. Man tappade greppet över utvecklingen i reaktortanken. En tredjedel av det vatten som täcker reaktorhärden försvann under det här strömavbrottet. Om det hade fortsatt vet man inte vad som hade kunnat hända. Ledande experter har konstaterat att utvecklingen var så allvarlig att vi var nära en svensk härdsmälta. Detta borde göra att man verkligen gräver i grunden för att se var problemen finns. När man då ser att ett sådant här system med kvalitetspremier fanns på plats redan då borde man väldigt noga överväga om det inte är läge att se över och ta bort de rörliga premierna. När man gick igenom efter den väldigt allvarliga incidenten vad som hade orsakat den var det många i personalen som vittnade om att det hade varit en längre tids degradering av säkerhetskulturen. Man hade konsekvent satt lönsamheten före säkerheten. Jag vill mena att ett system med kvalitetspremier som medger en sådan utarmning av säkerhetstänkandet inte kan vara värt att hålla fast vid. Jag hoppas att ministern kan dela den uppfattningen. Jag vill snarare hävda att man kan misstänka att premiesystemet har spätt på problematiken med dålig säkerhet. Man måste också konstatera att det här inte var ett enskilt tillfälle. Säkerhetsproblemen har fortsatt efter incidenten . avslöjades det att radioaktivt vatten hade läckt i . Man har haft kontinuerliga problem med säkerheten hela vägen. Frågan måste ställas om det är rimligt att man ska få en premie för att klara av något som måste vara kärnan i verksamheten eller, med näringsministerns egna ord, vara absolut högsta prioritet. Är det rimligt att sådant ska ge ? Är det inte rimligare att det som är kärnan i verksamheten får man ersättning för i form av fast lön? Det är det som utgår för alla som arbetar för att man ska sköta sitt jobb helt enkelt. Jag känner mig inte tryggare av det som lästes upp från strålskyddsmyndigheten. Jag skulle helst vilja ha ett besked om det inte finns anledning för regeringen att se till att ser över de här reglerna, att man går ifrån att bara prata om ledningar och vd:ar och tittar på de system som finns inom övriga verksamheter för vanliga anställda. Finns det inte risk för att systemen styr åt fel håll? Ett system med rörliga ersättningar eller kvalitetspremier tycker inte jag passar ihop med kärnkraften som i grunden bygger på att man har en stabilitet och rutiner år . 8 (): Bonusdebatten har många dimensioner. Jag har valt att i min interpellation fokusera på två frågor. Det första är den dubbelmoral som regeringen har visat i den här debatten. Regeringen hade länge, inte minst via finansministern, väldigt mycket kritik mot det privata näringslivets bonusar. Det var säkerligen en korrekt kritik. , som påvisade förut, var finansministern inte ens medveten om att regeringen hade ökat möjligheterna till bonus i den egna statliga sektorn. Det är naturligtvis en dubbelmoral som är rätt påfrestande. Å ena sidan kritiserar man det privata näringslivet för överdriven bonusverksamhet, å andra sidan vet man inte om att man har det i den egna verksamheten och ansvar för till och med vidgade bonusar. försvarade länge de vidgade möjligheterna för bonusar i den statliga sektorn. Det var en dubbelmoral. Jag har ställt frågan: Vilka slutsatser drar regeringen av den här debatten om regeringens egen dubbelmoral? har valt att inte svara på frågan i interpellationssvaret. Det är ett vanligt knep att tala om något annat och tala om vad vi socialdemokrater tycker. Vi socialdemokrater tycker att alla steg som regeringen tar i riktning mot att göra sig kvitt bonusar är bra. Därför sade jag förut att jag uppskattar att regeringen har ändrat uppfattning i den här frågan. Sedan vet vi inte hur länge regeringens uppfattning står fast. Regeringen vinglar än hit och än dit, vilket är ett levande bevis för. Min andra fråga har handlat om vilka slutsatser regeringen drar för att återfå det förtroende som regeringen uppenbarligen inte har i näringslivet när det gäller den här debatten. Näringslivet har väl skäl att vara mycket kritiskt mot regeringen när regeringen har en sådan dubbelmoral i frågan. säger: Vi ska nu föra samtal med näringslivet om de ska kunna bättra sig och ta över våra regler. Det är kanske inte de rätta läromästarna när och går till privata näringslivet och säger: Ni ska göra som vi, säga en sak och göra en annan sak. Det var väl opinionen som tvingade att ändra uppfattning? I sak har väl samma uppfattning som tidigare? sade: Visst måste vi få ha kvar bonussystemen. Hur ska annars sopåkarna och byggnadsarbetarna kunna ha kvar sina lönesystem? Det är ungefär som om ett lönesystem och ett bonussystem vore i samma härad, i samma värld. Det är två skilda ersättningsnivåer, två skilda världar. Men det var försvar för att hon hade förbättrat möjligheten att öka insatserna för bonus i det statliga systemet. Min andra fråga är: Hur ska , och andra som har varit företrädare för den här dubbelmoralen och som har ändrat uppfattning under galgen på slutet kunna föra samtal med det privata näringslivet? Ska de säga till dem: Passa er i fortsättningen! Om ni inte gör si och så kommer vi att vidta de och de åtgärderna. har passat i den frågan också. Hon har inte svarat på den frågan heller i interpellationssvaret. Därför står, , mina två frågor obesvarade. Du har möjlighet nu i dina kvarstående anföranden att svara på det som du inte har svarat på i det skriftliga svaret. Hur var det med dubbelmoralen? Och vad tänker regeringen göra nu för det privata näringslivet efter att man har skadat och kritiserat det och varit förnumstig? Efter det ska man fortsätta att försöka övertyga det privata näringslivet om en annan ordning. Hur pass framgångsrik kommer regeringen att vara där med tanke på att regeringen har gjort så många självmål i den här frågan? Än slank hon hit, än slank hon dit, och sedan slank ned i diket. När ska hon komma upp ur diket? 9 PER ÅSLING (c): Jag begärde ordet, för jag tycker att den här diskussionen, den här debatten börjar att få lite märkliga dimensioner. Såvitt jag förstår gjorde regeringen en förändring av bonussystemet 2006, eller om det var 2007, som innebar att det skedde en revidering av de principer som tillämpades av den dåvarande regeringen. Förändringen innebar att man öppnade för något större bonusar. Det var en förändring som är återtagen. Jag tycker att det är bra, och jag tycker att det är värdefullt att regeringen så tydligt nu deklarerar att man föregår med gott exempel och tar bort allt vad bonusar heter. Men såvitt jag förstår kvarstår oppositionen med den uppfattning som den förra regeringen både hade och tillämpade, vilket gör att oppositionen inte på samma konsekventa sätt som alliansregeringen gör vill ta bort bonussystemen. Om jag rätt hann skriva upp vad som sades var det: Bra förändringar när man har tagit bort de förändringar man gjorde från regeringens sida. Jag kan inte tolka det på annat sätt än att oppositionen kvarstår vid tillämpningar som gällde . Jag tycker att det är bra att regeringen som statens representant för företagsägandet blir tydligare i sin ägarstyrning. Det är bra att staten som ägare går före. Offentligt ägda företag har ett särskilt ansvar för att tillämpa ersättningspolicyer och därmed ersättningsnivåer som har en bred acceptans. Det är viktigt att den här debatten tydliggör att det måste skapas långsiktiga spelregler som gäller och som inte förändras på grund av kortsiktiga politiska strömningar. Det ska vara långsiktiga spelregler som tydliggör ägardirektiv bland statliga företag och i det privata näringslivet. 10 Näringsminister (): Låt mig först säga att det är viktigt att tala om att alla styrelser ska följa de här riktlinjerna. Som jag säger kommer vi att följa det med utvärdering, precis som vi har gjort med de genomgångar som vi nu har gjort med alla bolag. Vi styr det också genom att vi har samtal med ordföranden i respektive bolag en gång , där vi går igenom aktuella frågor för bolagen. Det är klart att det är mycket frågor kring det här. Men vi är väldigt tydliga med att styrelsen måste ta ett ansvar. Vi som regering ska inte sitta och i detalj granska varje avtal. Vi ska titta på dem och se om de följer de riktlinjer som finns. Gör de inte det får man ha samtal med de berörda bolagen. Men vi lägger ett stort ansvar på styrelserna. Visa av debatten om AMF har vi rätt att ställa krav på styrelser. Man kan inte säga att man inget visste och inte kunde läsa papperen. Så kan det inte funka. Vi måste ha styrelser som är kompetenta och som kan läsa de avtal som finns. Vi styr med ägardirektiv och riktlinjer. Ja, dotterbolagen omfattas av detta. Det sade jag i mitt förra anförande. Det är tydligt skrivet. Det är också tydligt skrivet vad som är ledningsgrupp och hur det ska definieras. Vi har också tydliggjort i riktlinjerna hur vi ser på ersättningar, pensioner och de anställdas roll kontra ledningsgruppen. Vi tycker att anställda kan omfattas av denna typ av resultatlöner. Det är en viktig del i riktlinjerna. Det är intressant att diskutera kärnkraftsindustrin. Jag tror att du och jag, Per, är helt överens om att vi ska ställa hårda säkerhetskrav på och alla andra bolag. Men säger strålskyddsmyndigheten att detta är riktlinjer och regler som främjar säkerheten har vi all anledning att lita på det. Vi har dock anledning att fortsätta att följa säkerhetsutvecklingen. Det gör jag som ägare gentemot . Hur lever man upp till de tuffa säkerhetskrav som vi har? Det är ett ständigt återkommande arbete som vi jobbar med gentemot . Den verkligt intressanta debatten är: Vad tycker Socialdemokraterna? deltog i bonusdebatten. Då sade han: är det här med bonus väldigt komplicerat, för ska man ha en riktigt analyserad bild är det klart att det finns fördelar med bonussystem där ägaren belönar i en önskad riktning. Vidare sade han: Jag tycker att man ska nyansera bilden av bonussystemen. Och så fortsatte han. När jag lyssnar till och får jag inte heller klart för mig vad Socialdemokraterna tycker. Ni säger att ni inte kan ha en åsikt eftersom ni inte vet hur länge detta gäller. Det låter som den obotfärdiges förhinder. Ställ upp på det som regeringen skriver i riktlinjerna! Då får vi en bred politisk enighet. Bortse från den nesa det innebär att regeringen lägger ett förslag som ni faktiskt tycker är bra och ställ er bakom detta i stället för att framhärda att vi ska ha kvar bonussystemet! Det är ju det ni tycker om ni ska gå tillbaka till era egna riktlinjer. Det är tydligt mot styrelserna men också mot det privata näringslivet. Som svar till säger jag att det är klart att det privata näringslivet kommer att se det vi gör som en förebild. Det är klart att man kommer att inspireras av det. Kan vi nå så långt att till och med fackföreningsrörelsen inspireras av detta är det ännu bättre. Ge besked att ni ställer bakom detta! Eller ska ni framhärda i att ni fortsatt ska ha bonus i de statliga bolagen? Då tror jag att ni får en ganska tuff debatt, inte minst i ert eget parti. 11 (): Det är alltid roligt att debattera med . Detta dokument presenterades för medierna i går. har jag fått det i min hand. Det är de nya riktlinjerna. Jag vill gärna analysera vad de betyder. Vad betyder det att styrelsen ska redovisa de särskilda skäl som finns för att i enskilt fall avvika från regeringens riktlinjer? Är detta ett fribrev för att ge extra bonusar om det köper in sig i mer kärnkraft? Det vet inte jag. Jag vet inte om detta kan vara ett sådant fribrev. Därför kan jag inte på rak arm säga om vi tycker att riktlinjerna är fullödiga. Vi måste analysera dem först. Vi fick dem i går. Regeringen har pratat om dem i en månad, men vi såg dem inte förrän sent i går och då på text-tv. Det som hände, och det är viktigt att ta upp i debatten, fru talman, är att för drygt en månad sedan jämförde näringsministern bonusar i statliga bolag med ackord för byggnadsarbetare och sopkörarnas beting. Hon sade: Om vi tar bort bonusarna från statliga bolag, vad händer då med byggnadsarbetarnas ackord och sopkörarnas beting? Kan vi ha kvar dem? Jag tyckte att det var en jämförelse, men det var min åsikt. Jag tycker inte att man kan jämföra det; det är helt skilda saker. Vi talar om bonusar för välavlönade vd:ar som har mångmiljonbelopp i årslön. Jag har tagit upp ett sådant exempel. Förra vd:n för fick 2 miljoner utöver ett avgångsvederlag på 5,6 miljoner. Jag har också ställt frågan om finansministern ska få information om vad det är som gäller så att han kan uttala sig och ha fakta på bordet. Jag har inte fått svar på det. Jag lämnar över talarstolen till de andra interpellanterna och hoppas att vi kan få skriftliga svar, kanske från TT, . 12 PER (): Det är lite glidande vad strålskyddsmyndigheten egentligen har sagt. I det som läste upp förut kunde strålskyddsmyndigheten konstatera att bonussystem inte försämrade säkerheten och att det möjligen kunde främja säkerheten. I sitt senaste anförande sade ministern dock att det är klart och tydligt att bonussystem främjar säkerheten. Det kanske är bra att hålla sig till vad strålskyddsmyndigheten faktiskt har sagt så att vi kan diskutera det. Jag vill fortfarande ha ett svar på den andra frågan jag hade. Finns det särskilda skäl ska man fortfarande kunna ha bonusar kvar i de statliga bolagen, har regeringen skrivit i sina riktlinjer. Vilka särskilda skäl kan det röra sig om? Det vore bra att få ett svar på den frågan. Regeringen skriver i sina riktlinjer, precis som ministern sade, att det under vissa förutsättningar ska vara möjligt att ge rörlig lön till övriga anställda. Det tolkar jag som att det finns en restriktion. Man ska inte ge det lättvindigt, utan man ska ha speciella krav när det gäller rörliga löner även för andra anställda än dem som är ledande befattningshavare. För mig stämmer det över huvud taget inte överens med att man då väljer att ge det till människor som arbetar på kärnkraftverk. De borde ha som sin absoluta kärnuppgift att se till att kärnkraftverken körs på ett säkert sätt. Uppenbarligen är förutsättningarna uppfyllda här. För att man ska kunna garantera säkerheten ska man ha en rörlig ersättning. Det räcker inte med en vanlig lön. Det känns inte rimligt. Tycker ministern att det är rimligt att man ska få en premie för att klara av något som måste vara kärnan i den verksamhet man bedriver? 13 (): har uppenbarligen en ådra av humor som hon har lyckats dölja för oss tidigare. säger nämligen att när regeringen ska träffa det privata näringslivet kommer regeringen att framstå som ett föredöme. Det måste vara årets skämt, i varje fall i kammaren. En regering som har åkt än hit än dit, en regering som först har försvarat och förstärkt bonusar och ändrat i den tidigare socialdemokratiska regeringens system och gjort bonusarna ännu mer förmånliga, en regering som efter opinionens tryck har tvingats ändra sig är inget föredöme för det privata näringslivet. Vi har en regering vars representanter, finansministern och finansmarknadsministern, har kritiserat det privata näringslivet för storvulna bonusar och sedan lite skamset tvingats konstatera: Oj, vi har också bonusar i den statliga sektorn. Vi har till och med från den borgerliga regeringens sida förstärkt de där statliga. Tror verkligen att denna regering är något slags föredöme för det privata näringslivet? Det var i och för sig trevligt att märka att näringsministern har lite skämtlynne, för gör man bort sig så som har gjort är väl enda lösningen att försöka skämta bort sin position i sammanhanget. Jag har ställt två allvarliga frågor. Vad drar regeringen för slutsats av den dubbelmoral regeringen har haft i ämnet? Vad tänker regeringen säga till näringslivet för att återfå det förtroende som man uppenbarligen har förlorat? Jag har inte fått något svar. försöker med den gamla taktiken att vi socialdemokrater vill ha mer bonus. får sluta snacka om det. Vi socialdemokrater har tvingat regeringen att avstå från de överdådiga bonusar som ni införde tidigare. Vi kommer att fortsätta att bevaka vartenda steg ni tar. Vi litar inte på er. Men det är bra så länge ni går i rätt riktning i varje fall. 14 PER ÅSLING (c): Jag tycker att det är bra, och det tål att sägas från den här talarstolen, att regeringen nu pekar ut tydliga riktlinjer för statliga företag. Man har skapat ägardirektiv som innebär att styrelsen har fått tydliga och väl utformade spelregler. Bonusarna är borttagna. Men den här debatten visar också på att det finns en tydlig skiljelinje mellan regeringen och oppositionen. Regeringen har tagit bort bonussystemen. Oppositionen förfäktar den uppfattning som tillämpades före det senaste valet och som innebär att man accepterar bonusar. Jag skulle vilja vädja till oppositionen att inta en annan position. Ställ upp på den av alliansregeringen beslutade riktlinjen eller policyn att vi i de statliga företagen inte ska tillämpa bonussystem. Jag vill tacka näringsministern för regeringens ställningstagande. 15 Näringsminister (): När jag pratade om pilotstudie läste jag innantill. Man skriver att resultatet snarare antyder att säkerhetsbeteende stärks där olika säkerhetsmål gjorts bonusgrundande. Det är en viktig signal från . Trots det har vi ju andra system som ska kolla säkerheten på kärnkraftverken, och vi ska naturligtvis trycka på för att göra det bättre. Det är klart att vi ska trycka på som ägare gentemot . Det gör vi ju redan i våra samtal. Det finns inget viktigare än säkerheten. Det är givet att det också ska genomsyra bolagets hållning. När det gäller de anställda är det viktigt att säga att vi tycker att ersättningen till ledande befattningshavare ska vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig samt bidra till en god etik och företagskultur. Det skriver vi i riktlinjerna. Ersättningarna ska inte vara löneledande, som det blev , i förhållande till jämförbara företag utan präglas av måttfullhet. De ska också vara vägledande för den totala ersättningen till övriga anställda, det vill säga att det finns värderingar i de här riktlinjerna som styrelserna måste följa. Det den här debatten visar är ju att det är regeringen som är offensiv och att oppositionen inte vet vart den ska ta vägen. Jag tycker att det är intressant att Socialdemokraterna så hårdnackat står fast vid att ni ska ha bonussystem. Varför gör ni det? Är det LO och Socialdemokraterna som ska driva att vi ska ha bonussystem i AMF och i de statliga bolagen? I så fall är det en otroligt intressant utveckling. Jag tror att det är viktigt för svenska folket att få reda på vad det är för hållning ni intar och vilka ställningstaganden ni vill göra. Vi välkomnar er att stödja regeringen sedan ni har analyserat detta, för det tror jag är den absolut enda rimliga hållningen. Lite utmanande så här inför första maj tror jag att det blir Socialdemokraterna och LO som på sina plakat ska ha: Behåll bonusar i de statliga företagen! Det blir omöjligt att gå ut i förstamajtåget med de kraven. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2008/09:386 om åtgärder för särskilt drabbade kommuner med anledning av jobbkrisen 16 Näringsminister (): har frågat arbetsmarknadsministern vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att ge stöd till de kommuner, till exempel , som är beroende av en enda bransch eller en arbetsgivare, och som riskerar nedläggning, samt vilka initiativ regeringen kommer att ta för att utbetalning av medel sker snabbt så att man kan komma i gång med utbildning och kompetensutveckling som syftar till att förhindra att än fler varslas om uppsägningar med risk för arbetslöshet. Interpellationen har överlämnats till mig. De kommuner som drabbas av stora företagsnedläggningar har utmaningar både i form av att se till att anställda hittar nya jobb och att justera för eventuellt framtida minskande skatteunderlag. Totalt innebär de tillskott vi har gett till kommunsektorn en nivåhöjning 2010 i förhållande till 2006. Det har handlat om en generell sänkning av arbetsgivaravgiften såväl som om en arbetsgivaravgiftssänkning för ungdomar, om den kommunala fastighetsavgiften samt om generella och riktade statsbidrag. Dessutom har regeringen föreslagit att staten skjuter till totalt . De ökade resurserna som föreslås består dels av ett tillfälligt konjunkturstöd som uppgår till som betalas ut och som avser att användas 2010, dels av att de generella statsbidragen ökar med jämfört med nivån i budgetpropositionen 2009. Jag har här i kammaren redogjort för den varselsamordning som sker lokalt och regionalt i alla delar av landet och som är ett resultat av att regeringen uppdragit åt regionala samordnare att möta de företag och människor som drabbas av varsel och nedläggningar. Vi ser nu att de regionala samordnarnas arbete, genom samverkan och regionala initiativ, bland annat har bidragit till att stötta särskilt drabbade kommuner. Som svar på den andra frågan vill jag framhålla att har en vuxenutbildning som präglas av tillgänglighet och vars innehåll och upplägg motsvarar individernas och arbetslivets behov, vilket också innebär att den kan erbjudas alla vuxna, inklusive arbetslösa och varslade. föreslogs ytterligare satsningar på , inklusive kvalificerad yrkesutbildning, och på gymnasiala yrkesutbildningar inom komvux, så kallad yrkesvux. Därmed förbättras möjligheterna att nå de personer som behöver höja sin utbildningsnivå eller har behov av att ändra yrkesbana. uppgår satsningen till nära för ytterligare platser samt nära för studiemedel. Satsningen beräknas även omfatta 2010 och 2011. Vi vet att vi har en svår tid framför oss under vilken den globala krisen kommer att kasta sin skugga. Regeringen kommer att följa utvecklingen och i det sammanhanget överväga om ytterligare åtgärder behöver vidtas. Regeringen kommer att göra allt den kan för att ska stå emot nedgången och hävda sig väl när vändningen kommer. 17 (): Tack så mycket för svaret, näringsministern! har det nu kommit. Det är en för att invänta ett svar. Kanske inte så för mig personligen, det är framför allt för dem som bor i just de kommuner som jag tar upp i interpellationen, nämligen invånarna i till exempel som har blivit varslade och som väntar på besked. Jag hade två viktiga frågor. Den ena var om regeringen kommer att tillskjuta några extra medel till de kommuner som är särskilt utsatta. Med särskilt utsatta menar jag de kommuner som kanske är beroende av en bransch eller där ett företag är väldigt dominerande. Där är ett väldigt bra exempel, tyvärr. Man är beroende av just en bransch. Där ser vi nu att arbetslösheten har fördubblats . Ungdomsarbetslösheten likaså, den har mer än fördubblats . Man kan så sent som gå in på Arbetsförmedlingens hemsida och se att det finns två lediga jobb. Det är inte mycket tröst till de 434 personer som är arbetslösa i . På detta får vi tyvärr inga svar alls från näringsministern om vad som ska göras. Det är allmänna ordalag om att mycket är på gång och att regeringen bevakar den globala krisen. Det är jättefint att regeringen bevakar, men vi skulle också vilja se lite aktion från regeringen. Vi vet att det finns bra förslag från varselsamordnarna. Jag har ingen kritik mot det projektet, men vi behöver också åtgärder. Var är de konkreta åtgärderna för just dessa kommuner så att de kan starta nya företag? Vi vet att det finns bra engagemang i de här kommunerna, till exempel som senast gav besked om att man sätter i gång produktion av vindkraftverk.