prot · GW09140 · 2009-09-03 00:00:00 — Jag tror att mer investeringar i utbildning och mer satsningar på entreprenörskap och företagande i de här områdena skulle vara bättre framför stora skattesänkningar som ger liten effekt. Flyktingpolitiken valde att inte nämna. Jag tror också att det är en viktig faktor. Jag har förstått att de borgerliga partierna inte alls är överens och har svårt att komma till skott i den här frågan, men det är inte hållbart långsiktigt att ett par stadsdelar i bär upp hela flyktingmottagning. Vi måste till med strukturella förändringar för att klara av den biten. Jag tror att har fel. Jag vet att det finns andra bedömare som säger att den här typen av insatser faktiskt skulle vara möjliga att göra och därmed ge ökad sysselsättning för många människor. Dessutom skulle det vara mer jämlikt, mer rättvist, att också se till att inte bara och sådana som jag som bor i hus eller bostadsrätt kan tapetsera och i stället ta vara på möjligheten att bygga starkt, att bygga mer rättvist. Det är oerhört viktigt, och det är där det här ROT-avdraget kommer in. Vi har sett hur de här områdena gått ned sig, ibland med anledning av fastighetsägarnas dåliga ansvarstagande men också på grund av flyktingmottagningens struktur. Herrgården är ett område som är byggt för kanske 4 000 människor men där det bor 9 000 människor. Det är klart att de byggnaderna inte klarar det. Vi kommer att komma tillbaka till en diskussion om detta. är det väldigt lite från den borgerliga regeringen på det här området. 66 Finansminister (): Jag understryker gärna att jag har stor förståelse för att tar upp detta mycket viktiga samhällsproblem som vi nu diskuterar. Jag kan också ha en tro på att både utbildning och entreprenörskap kan bidra till att vi får en bättre integration. Jag tror i grunden också att den omläggning som håller på att ske av integrationspolitiken är av godo, att vi frångår den modell där vi av underliggande bostadspolitiska skäl har låtit dem som kommer till finna boende i områden där arbetsmarknaden är svag för att i stället föra över ett större ansvar på Arbetsförmedlingen. I grund och botten har vi olika syn på vad som är effektiv politik för att höja sysselsättningen. Jag och flertalet andra bedömare är övertygade om att för att få tillbaka människor in på arbetsmarknaden särskilt att få dem att gå in på halvtid eller längre deltider, särskilt om utbildningsnivån inte är alldeles hög, särskilt om man har en begränsad förankring på arbetsmarknaden är det jobbavdraget som är den effektivaste åtgärden. Undersökning efter undersökning har upprepat samma resultat, nämligen att detta är den mest effektiva åtgärden. Tyvärr är det så, om vi återigen tar diskussionen om hyres-RUT, att det inte finns andra bedömare som har uppfattningen att en subvention till hyresbostäder skulle vara en effektiv konjunkturåtgärd. Jag bad inför den här diskussionen mina medarbetare att säkra att de inte hade gått igenom detta alltför . Vi har gjort bedömningen vid upprepade tillfällen, men nej, man landar i samma slutsats. I och i andra länder är det grundläggande förhållandet att eftersom en så stor del, ungefär fyra av , går till redan planerade och beslutade investeringar är tyvärr inte hyres-RUT:en en effektiv åtgärd. Jag skulle naturligtvis önska att man kunde slå två flugor i en smäll, vilket jag förstår att är ute efter, nämligen att både kunna uppnå ett socialpolitiskt mål och ett konjunkturpolitiskt, men jag får beklaga att så är inte fallet. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på interpellation 2008/09:598 om medborgarna, skulderna och 67 Finansminister (): har frågat mig genom vilka insatser, såvitt avser hantering, jag vill motverka ökningen av antalet betalningsförelägganden. Hon har också frågat mig genom vilka insatser, såvitt avser hantering av verkställande och indrivning, jag vill göra det lättare och enklare för människor att klara av att betala sina skulder. Vidare har hon frågat mig vad jag avser att ta för initiativ, när det gäller verksamhet, mot ökningen av konkurserna. har slutligen frågat mig om jag är beredd, i fråga om hantering beträffande exekutiva auktioner, att ta något initiativ för att fler skuldsatta ska kunna behålla sitt hem. Den djupa lågkonjunktur vi nu befinner oss i har slagit hårt mot många medborgare, företag och myndigheter. Jag är medveten om att har fått ett ökat ärendeinflöde till följd av lågkonjunkturen. För att göra det enklare för människor att betala sina skulder är det viktigt att få fler personer i arbete. Det är regeringens viktigaste uppgift . Regeringen kommer att återkomma om hur detta ska ske i budgetpropositionen , som beslut fattas om . Jag avser därför inte att nu i detta sammanhang presentera några initiativ i frågorna. 68 (): Jag får tacka finansministern för svaret, även om det inte ger några svar på mina frågor i interpellationen. Som vanligt hänvisas till budgetpropositionen, men vad jag skulle ha önskat var att det hade funnits en viljeinriktning i alla fall. Det är inte första gången vi debatterar och dess möjligheter att utföra sitt uppdrag. hade vi en debatt som i första hand handlade om budgetanslag till myndigheten och de uppsägningar som var på gång. Vårens interpellationsdebatt om kronofogden handlade om hur medborgare i det här landet drabbades av kronofogdens besvärliga situation med minskad personal och ökad arbetsvolym. Varför är då denna fråga om kronofogden så viktig? Naturligtvis är den viktig för dem som jobbar där, men kronofogden har också fått andra uppgifter och en annan roll än tidigare, bland annat beträffande att förebygga att någon hamnar i den situationen att skuldsanering behövs. Låt mig poängtera det som står i dagens interpellation: sades 128 personer upp. När nu nya resurser inte kom via tilläggsbudgeten måste troligtvis ytterligare uppsägningar ske, vilket drabbar myndighetens kärnverksamhet. Jag ställde naturligtvis denna interpellation inte bara utifrån och de skuldsattas situation, utan lika mycket därför att det är en myndighet vars verksamhet läser av det ekonomiska läget ute bland människor. Den som tillhör, med språkbruk, verklighetens folk måste i allra högsta grad studera och vara oroad över vad kan berätta i sin statistik. Jag är oroad, och Socialdemokraterna är oroade, men statsrådet är eller tycks vara likgiltig, ointresserad, disträ och okunnig om de många människornas situation. slog antalet ansökningar om betalningsföreläggande till kronofogden alla rekord och passerade miljonstrecket någonsin, och det ökar lavinartat också. hade det ökat till 632 000. Myndighetens bekymmer är bland annat att vid betalningsföreläggande klara av delgivningar. Här behövs enligt myndigheten själv förenklingar och förbättringar. Är finansministern beredd att verka för det? Jag vill återigen upprepa mina frågor till finansministern. Vilka insatser vill statsrådet göra för att motverka ökningen av antalet betalningsförelägganden? Genom vilka insatser vill statsrådet göra det enklare och lättare för människor att betala sina skulder? Är statsrådet beredd att ta några initiativ för att fler skuldsatta ska kunna behålla sina hem? Och är statsrådet beredd att i sin höstbudget anslå mer pengar till så att man kan fullgöra sina uppdrag, som bland annat innebär att hjälpa människor med skuldsanering? 69 Finansminister (): Det vi nu hanterar är en sommarinterpellation. öppnar igen , och ska vi ha en budgetproposition på bord. Den ska då debatteras i budgetdebatten. Att man då ställer interpellationer till finansministern med frågor som har direkt bäring på budgeten öppnar naturligtvis för att svaren blir sådana att man sedan kan ställa frågan: Varför har jag inte fått något svar? Det är bara att beklaga, men det är den ordning vi ändå måste upprätthålla. Jag kan inte här ställa mig och göra en redogörelse för en budgetprocess som ännu inte är slutförd. När det sedan gäller tror jag att det är viktigt att vi har en del storheter klara för oss. När den här myndigheten gjordes helt fristående bedömde man att kostnaden för det skulle uppgå till från myndighetens sida. Budgetavdelningen gjorde en bedömning, och vi landade på . Det har i efterhand visat sig att kostnaden på kort sikt för den omställningen blev något större, 19 miljoner. Men det är inte det som så att säga har orsakat bekymren på Kronofogdemyndighetssidan, utan det är de mycket stora kostnaderna för IT och administration som man har dragit på sig, som uppgår till . Det är viktigt att understryka detta så att vi har helheten klar för oss. ska man till försvar säga att det definitivt inte är bara och som har haft problem med de här IT-systemen. Det verkar som om IT-system generellt är ett sätt att undergräva ekonomin i en budget. Man räknar med stora vinster, och i realiteten visar det sig att kostnaderna blir relativt stora och man relativt sällan ser de stora vinsterna. Vi har i till exempel sett ett liknande förlopp. Hur ska vi då i det här läget så att säga förhålla oss till ? Ja, vi har ju en kronofogdemyndighet med ett syfte. Det är inte en enkel situation de har att hantera. Det handlar om människor som av olika skäl privat misskötsel, otur eller ett hårt konjunkturläge får bekymmer med sina betalningar. Det där skulle man kunna lösa på olika sätt i ett samhälle. Man kunde ju tänka sig att de som man har fordringar till drev in dem med hjälp av olika metoder. Det är naturligtvis bra att vi har en myndighet som kan sköta det här på ett ansvarsfullt, ordningsamt och, ska vi också säga det kan låta tufft när man säger det till dem som drabbas av det, men ändå omtänksamt sätt. Det är tjänstemän vid en myndighet som gör det, och man gör sitt yttersta för att i de flesta fall klara av denna svåra avvägning att dels reda ut skuldsituationen, dels driva in fordringarna och dels beakta även den skyldiges, det vill säga personen som har de här skulderna, situation. I grund och botten tror jag att vi är överens om att ska ha den rollen, att det är en viktig myndighet och att många medarbetare på hanterar denna svåra roll på ett bra och ansvarsfullt sätt. Sedan kan vi naturligtvis alltid diskutera vilka exakta behov som finns hos . Jag har då den specifika situationen att jag också har ansvar för alla andra myndigheters budgetar. Det kan inte vara så att de myndigheter som ligger hos finansministern har en förtur till offentliga medel, utan de måste prövas precis som alla andra offentliga myndigheter. Vi har ett anslagssystem med PLO-uppräkning som i grunden ska lösa myndigheternas behov, och sedan ska det naturligtvis föreligga särskilda skäl eller ett reformbehov för att man ska tillföra resurser. Men jag vill inte här föregripa den budgetprövning som ska redovisas i budgetpropositionen. 70 (): Arbetsbördan har ökat oerhört för , men man gör ett fantastiskt jobb, för det måste vara ett oerhört svårt jobb att utföra. Det jag kan vara överens med finansministern om är IT-systemen, där kostnaderna tenderar att växa ständigt inom alla olika områden, och så funkar det inte. Som jag nämnde tidigare i mitt inlägg är bland annat arbetet med skuldsanering en viktig del av kronofogdens arbete. Därför ser jag också den här debatten som en möjlighet att visa på områden där kronofogden gör ett utmärkt jobb. Man önskar också nya regler som gör det lättare att få skuldsanering, och det är ju sådant som inte behöver kosta särskilt mycket pengar heller. De skulder det rör sig om är bland annat tv-avgiftsskulder, hemutrustningslån, underhållsbidrag och inte minst sms-lån. Det behöver inte vara så stora summor för varje person, men det kan vara tillräckligt mycket för att fälla ett hushåll. Jag vill ånyo understryka allvaret i den sociala och mänskliga kris som regeringen ansvarar för. De indrivna beloppen 2008 har aldrig varit högre, och antalet utmätningar ökade . ser vi hur nästa fas kommer, när sparpengarna har tagit slut, utförsäkringarna börjar och arbetslösheten ökar. Människor kommer inte längre att kunna betala de räntor och skulder de har på sina hem. Fler kan inte betala, det finns mindre att mäta ut och därför ökar de exekutiva auktionerna på det sista och dyrbaraste man har: hemmet. Jag skulle också vilja fråga finansministern när han senast besökte ett kronofogdemyndighetskontor och mötte anställda och skuldsatta som berättade om sin situation, om han har lyssnat till dem eller om han bör lyssna till dem inför årets budgetarbete. En annan brännande fråga är de många konkurserna, som ökar, inte minst i . I av konkurserna föreligger brottsmisstankar, men möjligheterna att åstadkomma näringsförbud uppges vara mycket små. Om man döms för grova brott försvinner frågan om näringsförbud i det grova brottet, så det är mycket lätt att starta på nytt igen. Det har jag fått höra från själv. Hur ser finansministern på större möjligheter att belägga oseriösa företagare med näringsförbud? 71 Finansminister (): Jag kan bara glädjas åt att och jag har samma utgångspunkt kring denna viktiga myndighet. har en besvärlig och betydelsefull roll i det svenska samhället. Det är självklart att människor ska betala sina räkningar och betala de skulder man har. Samhällsekonomin och även hushållsekonomin bygger på att man har en god ordning på detta. Tyvärr hamnar människor av olika skäl, ibland på grund av den ekonomiska situationen i landet och ibland av andra skäl, i ekonomiska trångmål. bedriver då ofta ett arbete för att bidra till att man kan återställa hushållsekonomin under relativt ordnade former. Vi har naturligtvis en lång rad andra trygghetssystem i , som är mer utbyggda än i de flesta andra länder, som ska ge den grundläggande inkomsttryggheten för människor. Sedan ska uppfylla detta betydelsefulla och svåra uppdrag. Man kan inte komma ifrån att det i grunden är ett indrivningsuppdrag som är kärnuppgift. Sedan ska de alltid göra det med goda utgångspunkter, från rättssäkerhet och allmän omtanke om medmänniskor. Det vi har som grundproblem här är också att och har dragit på sig kostnader för verksamhetsstöd som har gjort att man har betydande ekonomiska bekymmer. Till det kommer att det sker en strukturell förändring av verksamhet där man höjer medarbetarnas kompetens, och det i sin tur har bidragit till att man behövt göra en del ekonomiska justeringar. Den typen av förändring av en organisation är jobbig och slitsam. Bedömningen från vår sida är att myndigheten har skött och hanterat det här på det sätt som man kan i ett svårt och besvärligt läge. Sedan har vi på kort sikt en besvärlig situation därför att vi har det kanske allvarligaste ekonomiska läge vi har upplevt sedan depressionen, med stigande arbetslöshet och fallande sysselsättning, vilket naturligtvis sätter hård press på hushållens ekonomi. Vi har också öppnat för att använda en större anslagskredit för att kunna hantera den kortsiktiga situationen, och sedan ska det ske en löpande budgetprövning. De långsiktiga kostnaderna på ska naturligtvis i normalfallet täckas av de normala anslagssystemen med pris- och löneomräkningar. Det är så vi upprätthåller en hög effektivitet i vårt Myndighetssverige. 72 (): Jag skulle vilja fånga upp en tråd som inte har berörts. Inte minst skattesänkarpolitiken har hjälpt till att urholka statens finanser, och det gör att de pengar som man har sänkt skatterna med inte går att använda till något utan är borta. Kronofogden hade 1 miljon krav att hantera . hade man 100 000 fler krav än . Här ser vi facit av regeringens politik mot utanförskap, arbetslöshet och fattigdom. Ett fiasko, skulle jag vilja kalla det. Kronofogdens statistik är som en enda lång anklagelseakt mot den borgerliga politiken. Hur kunde det bli så fel? Var det att teorier och retorik fick styra den praktiska politiken? mitt i den brinnande krisen när människors olycka ska hanteras tvingas kronofogden skära ned på den personal som ska försöka hjälpa de skuldsatta, dem som gått i konkurs och dem som förlorat sina hem. tänker av landets miljonärer rösta på och som tack för borttagandet av förmögenhetsskatten, sänkt fastighetsskatt och rejäla inkomstskattesänkningar. Tydligare kan det inte bli. Jag lovar finansministern att jag kommer att återkomma till efter budgetarbetet för diskussion , för det lär behövas. 73 Finansminister (): Låt oss igen konstatera att i en ekonomisk kris ställs , som framhåller, inför svåra utmaningar. Det är naturligtvis en situation som personal och anställda på upplever som pressande. Det kan man ha stor respekt för. Jag förutsätter att de kommer att göra sitt yttersta för att å ena sidan driva in skulder och fordringar på ett så exakt och noggrant sätt som man kan och å andra sidan göra det på ett rättssäkert sätt med en mänsklig omtanke i botten. Vi har sett en belastning på budget. I huvudsak har den att göra med andra faktorer. På kort sikt är det nu också en belastning när antalet fall ökar kraftigt. Det har vi öppnat möjligheter för att hantera inom anslagskrediter, och vad som långsiktigt behövs ska sedan löpande prövas. Jag delar inte bedömning av den borgerliga regeringens politik. Jag föreställer mig att skattesänkningarna har underlättat för hushållen att ha lite mer pengar kvar i plånboken, och det borde rimligen ha gjort att några fler har möjlighet att klara sina räkningar. Sysselsättningspolitiken i stort lämpar sig väl snarare för den budgetdebatt vi ska ha här. Vår uppfattning är att vi dämpar genomslaget för den internationella krisen med breda satsningar på sysselsättningsintensiva verksamheter, som kommuner med omfattande satsningar på omställning och utbildning, och därtill viktiga åtgärder som bidrar till att höja den varaktiga sysselsättningen. Jag vill tacka för denna debatt. Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på interpellation 2008/09:568 om ökade klyftor mellan kvinnor och män 74 Integrations- och jämställdhetsminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för att öka jämställdheten och se till att kvinnorna inte halkar efter i lönetrappan samt vad jag avser att göra för att återupprätta anseende vad gäller jämställdheten. I sin interpellation efterlyser en prioritering av jämställdhetsarbetet och en politisk vilja. Det gläder mig att kunna meddela att regeringen har visat just detta. Ingen regering har någonsin, med insatser och resurser, prioriterat jämställdhetsarbetet i samma utsträckning som den här regeringen. De resurser som står till jämställdhetspolitikens förfogande är tiodubbelt större än de blygsamma satsningar som genomfördes av den föregående regeringen. Regeringens aktiva jämställdhetsarbete omfattar också det internationella samarbetet. Den svenska jämställdhetspolitiken möter positiv internationell uppmärksamhet, och lyfts ofta fram som ett föregångsland i arbetet för jämställdhet. Regeringens jämställdhetssatsningar omfattar många områden. Omfattande jämställdhetsinsatser pågår vad gäller skola och högskola. Handlingsplaner för att motverka mäns våld mot kvinnor samt för att motverka prostitution och människohandel för sexuella ändamål genomförs. Genom den nya diskrimineringslagen, som trädde i kraft , och inrättandet av har skyddet mot diskriminering på grund av kön förbättrats väsentligt. lämnade regeringen en skrivelse till som tar sikte på några av de problem som nämner i sin interpellation. Skrivelsen heter En jämställd arbetsmarknad (skr. 2008/09:198), och i den redovisas en strategi för regeringens arbete med jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet. Det är första gången en svensk regering redovisar en samlad och övergripande syn på hur jämställdhetsarbetet ska inriktas för att främja en jämställd arbetsmarknad. De åtgärder som redovisas avser en rad politikområden såsom arbetsmarknadspolitik, näringspolitik, utbildningspolitik och familjepolitik. Strategin innehåller såväl en analys som konkreta åtgärder för att kvinnor och män ska få lika goda möjligheter att utvecklas i arbetslivet och i näringslivet. I skrivelsen redovisas särskilda åtgärder med en kostnad som finansieras av jämställdhetsmedel. Regeringens övergripande prioritering är att få fler människor i arbete och minska utanförskapet. Arbetslinjen måste återupprättas. Alla människor ska ha möjlighet att försörja sig och utvecklas. Detta är nödvändigt för att trygga välfärden och skapa goda förutsättningar för att bland annat främja jämställdhet. Insatser för jämställdhet inom arbetsmarknadsområdet och näringslivsområdet bör enligt regeringens strategi vara inriktade på att motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden och i näringslivet, främja jämställda villkor för entreprenörskap samt uppnå ett jämställt deltagande i arbetslivet och jämställda arbetslivsvillkor. I skrivelsen redovisas nästan 70 åtgärder som omfattar bland annat att motverka våld på arbetsplatser, satsningar på kvinnors företagande, jämställdhetsinsatser inom skolan, frågor om män och jämställdhet och mycket mer. Det är för mig som jämställdhetsminister av största vikt att stärka jämställdhetsarbetet även i tider som dessa, när vi och vår omvärld står inför allvarliga ekonomiska svårigheter. Det är min förhoppning att den strategi för en jämställd arbetsmarknad, som jag har redovisat, ska vara ett verkningsfullt redskap i detta arbete. 75 (): har gått sedan den borgerliga regeringen tog över här i landet. har gått till spillo för jämställdheten. säger att hon har förhoppningar om att hennes jämställdhetsarbete ska ge förbättringar, men det är så dags . Det är klart att det alltid är bra att prata jämställdhet, men jämställdheten måste återerövras . Det duger inte att komma efter ett regeringsskifte och säga: ska vi jobba med jämställdhet. Så sent som i går sumpade regeringen chansen att få ett mer jämställt näringsliv och att ta kvinnornas erfarenheter till vara i näringslivet. Vi har fått för få svar, sade näringsministern, och därför kan vi inte jobba med frågan. Vi ska inte lägga oss i, säger man. Det är den typiska laissez-faire-politik som borgerliga företrädare ofta kör mer: Politiker ska inte lägga sig i. Det är precis då det går bakåt. kan, men kan inte. vågar inte lägga sig i eller sätta ned foten och kräva en bättre kvinnorepresentation i näringslivet. Det är bara ett exempel. Lönerna är ett annat exempel. Så sent som fick vi höra skrämmande siffror som visar att löneskillnaderna mellan män och kvinnor ökar mer än de har gjort tidigare. Klyftorna mellan män och kvinnor ökar alltså. Den borgerliga regeringen har sett till att skillnaderna mellan män och kvinnor ökar. Man försöker inte ens trycka ihop grupperna, utan man ser till så att det blir ökade skillnader, bland annat genom de gigantiska skattesänkningar på 85 miljarder som regeringen har gjort på lånade pengar som i första hand har gynnat männen. Det blir mest till dem som äger mest och mest till dem som tjänar mest, och det är männen som tjänar mest. Alltså har männen tjänat på regeringens politik. Sedan säger att vi måste minska utanförskapet och få ned arbetslösheten. Det är väl en utmärkt idé. Det var också det som den dåvarande borgerliga oppositionen i valrörelsen påstod att man skulle fixa. Sedan har det gått precis tvärtom. Vi hörde finansministern själv säga det. Arbetslösheten ökar och sysselsättningen minskar. Utanförskapet ökar med den borgerliga regeringen. Då brukar borgerliga företrädare säga: Det är inte vårt fel. Det är någon annans fel. Det är den internationella lågkonjunkturens fel, och vi har inget med detta att göra. Det har ni visst! Det är regeringen som styr det här landet. Det är regeringen som ser till så att människor blir trygga, eller rättare sagt: Regeringen skulle kunna göra så att människor blir trygga. Den borde göra det, och man skulle kunna minska klyftorna mellan män och kvinnor i stället för att öka dem. har regeringen gjort sitt val. Ni har valt att satsa på skattesänkningar som de högavlönade tjänar mest på och som männen tjänar mest på. Ni vill inte ens försöka minska skillnaderna. har vi hört att lönegapet ökar. Ni vill heller inte ta till vara kvinnors kompetens i det privata näringslivet. Det är bedrövligt. Det här duger inte!