prot · GW0975 · 2009-02-23 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Särskild debatt om försvarspolitiken 1 Försvarsminister (): Regeringen bedriver en ansvarsfull försvarspolitik inriktad på att kraftigt öka landets försvarsförmåga genom att skapa ett försvar som går att använda här och och där det behövs i landet, i närområdet och utanför närområdet. Vi kommer i det nya försvaret att använda varje skattekrona betydligt effektivare än . Vi planerar utifrån oförändrade försvarsanslag, och vi avvisar oppositionens kraftiga försvarsnedskärningar. Svensk säkerhets- och försvarspolitik är inne i en period av betydande utveckling. Den säkerhetspolitiska kartan i vårt närområde har fundamentalt ritats om. kantas helt av Nato- och EU-länder, undantaget och . Den investering gjorde genom stöd för baltiskt medlemskap i och Nato skapade ett stabilt närområde. Invasionshotet från en tidigare supermakt är borta, och ett enskilt väpnat angrepp riktat direkt mot är osannolikt . Det betyder dock inte att vi kan utesluta risk för militära intressekonflikter och incidenter i vårt närområde, vare sig på eller kring eller i de nordliga områdena. Det går dock inte att se ett militärt hot som bara skulle drabba eller ett annat land i vårt närområde. Säkerhet byggs gemensamt för de nordiska länderna och EU. Försvarsberedningen formulerade 2007 sin solidaritetsförklaring. kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat medlemsland i EU eller ett nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. Det handlar om en tydligt deklarerad politisk vilja, en möjlighet och nödvändighet för att fatta beslut i det enskilda fallet. kan hjälpa grannländer liksom ta emot hjälp av grannländer. Det är en helt annan sjupartideklaration än vad som funnits tidigare. kom det i . Regeringen uppdaterade och fördjupade därför den säkerhetspolitiska analys som Försvarsberedningen gjort på underlag av bland annat Must och FRA. Först därefter beslutade regeringen om planeringsanvisningar för Försvarsmakten. Kriget innebar inte en kortsiktig upptrappning av den militära hotbilden mot men underströk en sänkt rysk tröskel för militär våldsanvändning i landets närområde och hur snabba konfliktförlopp kan vara. Det underströk också vikten av regeringens nya försvarspolitik. Vi behöver ett försvar som är snabbt tillgängligt och användbart för insatser i , i närområdet och utanför närområdet. Dagens situation arvet efter Socialdemokraterna med endast en tredjedel av den nationella insatsorganisationen, motsvarande 11 400 man, tillgänglig för insats möter inte dagens krav. Övriga två tredjedelar av den nationella insatsorganisationen är användbara först och först efter att förbanden fått ny övning, ny utbildning, ny utrustning och ny personal. Då har hela konflikter kommit och gått. Hela insatsorganisationen, enligt ÖB:s förslag ca 50 000 man, ska vara tillgänglig och användbar för insats här och . Landet ska få en kraftfullt ökad försvarsförmåga genom ett försvar som fungerar att använda . säkerhet stärks inte av pappersförband i insatsorganisationen. Men det är arvet med socialdemokratisk besparingspolitik och oförmåga att prioritera försvarets kärnuppgifter. Samma förband ska användas för insatser i , i närområdet och utanför närområdet. Vi får då på länge utbildade, utrustade, tillgängliga, erfarna och användbara förband. Vi går med ÖB:s förslag från tre tillgängliga och användbara manöverbataljoner till åtta tillgängliga och användbara bataljoner . De bataljonerna utgör grund för behovssammansatta stridsgrupper, användbara för alla försvarets uppgifter oavsett var de äger rum. Hela försvarets insatsorganisation kommer att vara tillgänglig på högst betydligt mycket än . I det förslaget från ÖB kommer 18 000 personer att finnas tillgängliga för markstrid . Det innebär en dubbelt så hög tillgänglighet som . 1 700 personer dubbelt så många som kommer att finnas tillgängliga för varaktiga insatser internationellt. Vi värnar inte bara vid gräns. Krig, konflikter och incidenter ska hindras från att nå gränsen. Därför har ett tydligt Östersjöperspektiv i försvarspolitiken. har ett nära dubbelt så stort flygvapen som grannländerna och dessutom ett avancerat ubåtsvapen, vilket till exempel saknar. Det är rätt att vi prioriterar olika saker, av geografiska och historiska skäl. Så stärker vi nu alltså förmåga att försvara sig avsevärt jämfört med . Regeringen kommer med den kommande inriktningspropositionen att skapa ett användbart insatsförsvar, med styrkor som kan sättas in här och i , i närområdet eller utanför närområdet för att värna svenska värden och intressen. Det är den enda finansierade, genomförbara och preciserade försvarspolitik som finns i landet. Inget parti har mer pengar, och ingen annan har ens en konstruktiv och konsekvent inriktning. 2 (): Förtroendet för försvarspolitiken under regeringen har nått bottennotering. Enligt Styrelsen för psykologiskt försvar var det närmare hälften av befolkning som menade att förmåga att upprätthålla de försvarspolitiska målsättningarna är otillräcklig. Hälften av befolkningen tror inte på den borgerliga regeringens försvar. Inte heller regeringens nya inriktning mot ett starkt internationellt försvar, med svag nationell bas, får något stöd av svenska folket. Försvarsministern, som ska leda detta arbete, har ett svagt stöd från såväl de egna tjänstemännen som sina partivänner och regeringskolleger. Upprinnelsen till att vi står här var att partiledare , som är en del av regeringens innersta kärna, vid Folk och Försvar i presenterade en syn på framtidens försvar en inriktning som gick på tvärs mot vad försvarsministern själv presenterade på samma konferens. Om de som lyssnar på dagens debatt tycker att det hela verkar rörigt kan jag bekräfta att det här bland oss folkvalda i riksdag inte ser klarare ut. Vi har väntat på den försvarspolitiska propositionen i över . förväntas den komma . Såvitt vi vet vill regeringen nu skapa ett yrkesförsvar med internationellt fokus. Vi socialdemokrater var i regeringsställning mycket noga med att försvaret ska vara användbart och tillgängligt, att vi ska bidra till internationell fred och säkerhet. Via blocköverskridande överenskommelser började vi styra om skutan från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar. Det var ibland en smärtsam men en nödvändig process. Jag är dock rädd för att det vi nu ser blir en kantring mot en extrem, där det nationella försvaret sätts i baksätet och dimensioneringen och utformningen av Försvarsmakten sker helt med utgångspunkt i de internationella insatserna. Det är en förändring som jag är rädd för inte är tillräckligt väl underbyggd, där vi socialdemokrater inte är beredda att på detta sätt äventyra försvar. ÖB fick på sig att ta fram ett underlag om det svenska försvarets utformning utifrån försvarsministerns anvisningar mot normalt . Det är en på många sätt orimlig arbetssituation även om det handlar om en vanlig försvarsproposition. handlar det om den kanske största förändringen av försvaret . Detta är helt orimligt! Detta äventyrar kvaliteten på det som ska bli nästa försvarsbeslut, ett beslut som innebär dramatiska förändringar. Den begränsade tid som har givits Försvarsmakten har resulterat i att de ekonomiska beräkningarna inte vilar på någon säker grund. Man har fått höfta och göra antaganden om vad ett nytt yrkesförsvar skulle kosta. Jag skulle, om jag får raljera lite, vilja säga att jag tror att framtagandet av en ny yllemössa till armén skulle ha getts mer tid och en grundligare genomlysning än vad Försvarsmakten nu har getts tillfälle till för att ta fram underlag för det framtida försvaret. ÖB har också tydligt i underlaget pekat på de osäkerheter och antaganden som finns och understrukit att om dessa inte uppfylls kan kostnaderna öka kraftigt. Experter, svenska och utländska, är också undrande och direkt ifrågasättande inte bara till reformen av personalförsörjningen som sådan utan också till stabiliteten och hållbarheten i det underlag som regeringen nu vill använda som beslut. Detta är inte ett trovärdigt sätt att sköta försvaret. Att Försvarsmakten i underlag till försvarsutskottet har sagt att man riskerar ett budgetmässigt mycket svårt understryker detta. Att då slå sig för bröstet och säga att regeringen har fått ekonomin i balans måste anses närmast överilat. Detta är inga problem som försvinner. Det går inte att sticka ned huvudet i sanden. Vi står inför en mycket kritisk situation där den moderatstyrda ledningen äventyrar försvar. I detta läge har vi socialdemokrater sträckt ut handen och menat att det viktigaste är att vi hittar en långsiktig lösning för försvaret. När läget har försämrats så har vi krävt blocköverskridande partiledarsamtal, men regeringen har kallt avvisat detta. Jag är dock beredd att återigen upprepa detta: Vi är beredda till partiledarsamtal för att åstadkomma ett försvar som är bra för och långsiktigt hållbart. 3 (): Ärade åhörare av denna riksdagsdebatt! vill skära ned det svenska försvaret med en fjärdedel på lite sikt, i miljoner räknat med . vill alltså skära bort 10 miljarder av de knappt 40 miljarder som den svenska militära försvarsbudgeten omfattar, självfallet med dramatiska konsekvenser för den svenska försvarsförmågan. Detta miljöparti begär nu en särskild debatt om det svenska försvaret eftersom regeringen är splittrad i fråga om försvarets framtida budget. Var splittringen ligger i fråga om det svenska försvaret kommer säkert den här debatten att visa med all önskvärd tydlighet, och jag kan garantera att den kommer att ha en tydligt rödgrön vänster- och miljöpartikulör där färgerna drar åt två olika håll, förenade endast av stora nedskärningar på försvaret. Jag avser att i detta första inlägg lyfta fram det som förenar i fråga om försvaret och i mitt nästa inlägg ta upp den mycket oroande skillnaden mellan alliansen och oppositionen just i fråga om försvarsbudgetens storlek. Försvars- och säkerhetspolitik är självfallet för vår nation en utomordentligt viktig fråga. har i likhet med de allra flesta länder i vår omvärld övergått från det invasionsförsvar till ett mindre, vassare och mer tillgängligt insatsförsvar. Dess grundorganisation regementen och garnisoner finns på olika platser i , och hela ska självfallet försvaras. Försvarets utformning bygger på analysen att det inte finns något invasionshot mot och att vår fred och säkerhet främst tryggas genom ett nationellt försvar som också verkar tillsammans med andra i internationella insatser för fred och säkerhet. står bakom regeringens målsättning att öka internationella fredsinsatser, och att försvar ska vara insatsberett för uppgifter nationellt, i närområdet och internationellt. utveckling inger oro och kräver fortsatt nära uppmärksamhet. säkerhet är nära sammankopplad med våra grannars och med Europeiska unionens säkerhet. Det är viktigt att som militärt alliansfritt land tar sitt ansvar vad gäller försvar och fredsinsatser på ett med länderna i vår omvärld jämbördigt sätt. Det är också mycket positivt med planerna på ett närmare samarbete med länderna i och i . har alltid betonat värdet av en bred samsyn om försvarspolitikens inriktning och om deltagande i internationella fredsinsatser. Därför är det bra att alliansregeringen genom Försvarsberedningen har fortsatt dialogen med partier om omvärldsanalys och försvarets inriktning. Det är en styrka för att samsynen kring dessa frågor var stor i Försvarsberedningens två senaste rapporter. Det är bra att regeringen i full enighet gav Försvarsmakten planeringsanvisningar utifrån denna grund , efter att ha vägt in slutsatser med anledning av kriget mellan och . Och det är bra att regeringen lämnar sin aviserade proposition om försvarets långsiktiga inriktning byggd på samma grund. Jag hoppas att samsynen i Försvarsberedningen som ju till exempel Socialdemokraternas partiledare uttalat står bakom kommer att leda till en konstruktiv riksdagsbehandling och till ett brett förankrat beslut till gagn för . Det är som framhåller riktigt att ett av regeringspartierna uttalade en önskan om fler soldater och fler brigader i det svenska försvaret. Och vem av oss försvarspolitiker skulle väl inte vilja ha det, om plånboken fanns? Men var också tydligt med att dessa önskemål sannolikt rymdes inom den anslagsram som regeringen i full enighet hade angivit till ÖB , och jag är trygg i att regeringen som vanligt kommer att enas kring en bra proposition . har tagit ställning för en könsneutral rekrytering av män och kvinnor till försvaret, vare sig detta sker med värnplikt eller frivillighet. Vi är positiva till att de 5 00010 000 soldater som behöver utbildas av årskullen på 100 000 rekryteras på frivillig grund där pliktlagen är vilande. Att i fredstid behålla värnplikten som av årsklassen kallas in bedömer vi som ett mindre bra alternativ av bland annat rättvise- och motivationsskäl. Det finns mycket som förenar i den svenska dialogen om hur bör inrikta sitt försvar och sina internationella insatser. Låt oss ta vara på det i den kommande riksdagsbehandlingen av regeringens proposition om försvarets långsiktiga inriktning. 4 (): Enligt mening har det inträffat ett antal skeenden som ökat osäkerheten om vad framtiden kommer att bära med sig. Det handlar inte enbart om en väpnad konflikt i utkanter. Det handlar i lika stor utsträckning om den nya retorik som har dykt upp efter att detta militära våld har utövats, med hot om kärnvapen i vårt närområde och mycket annat. Vi har också kunnat konstatera hur energiresurserna får en allt tydligare säkerhetspolitisk roll, inte minst i vår del av världen. Vi har också konfronterat en ekonomisk kris, en global ekonomisk kris vars följder på det säkerhetspolitiska området vi fortfarande svävar i okunnighet om. Sammantaget är det ingen överraskande slutsats när jag i likhet med många andra bedömare säger att osäkerheten har blivit större. Det innebär inte att det finns några konkreta hot eller att något krig står för dörren, men osäkerheten ökar. I ett sådant läge måste det vara försvarspolitikens uppgift att ta höjd för denna osäkerhet, att kunna anpassa sig också efter sämre omvärldsutvecklingar. menar att det finns ett antal sätt på vilket detta kan ske. Vi tror att vi inom ramen för i stort sett de resurser som finns har en möjlighet att behålla soldater även efter det att deras anställningar har upphört, att behålla dem i en reserv. När vi har alla de element som ingår i mekaniserade brigader, när vi har artilleribataljoner, mekaniserade bataljoner, luftvärn, ingenjörer med mera, är det faktiskt också en skyldighet att sätta samman dessa olika delar för att vi ska kunna få en full effekt av det tekniskt mycket avancerade försvar som har. Vi bör även ägna uppmärksamhet åt som har en särskild strategisk betydelse. Det handlar inte bara om att försvara hela landet. Det handlar också om den betydelse som har för försvaret av det övriga . Som närmast tangerade i sitt anförande handlar det mer om hur vi ska disponera och förvalta de resurser som vi satsar på vårt försvar. Men vi måste också se om vårt hus. Vi måste se på de militära förmågor, och de brister som finns i dem, som vi har i dagens försvar. Jag har stått i den här kammaren under . Jag har hört många löften om vilka förmågor som ska vara på plats . I försvarsbeslutet nämnde Försvarsmakten att det skulle bli en tillfällig nedgång när det gällde de uppgifterna för helikoptervapnet. vet vi att förmågan att från helikopter jaga ubåtar är någonting som vi återigen kommer att klara någonstans 2018. lovade Försvarsmakten att helikopterflygtiden i försvaret skulle öka . Alla kan vi historierna om och B, och nya stora helikoptrar till Försvarsmakten. År skjuts de tidpunkter när de här plattformarna ska vara operativa framför oss. utställde många löften till mig i den här kammaren. Till exempel lovade hon att Visbykorvetterna skulle vara operativa 2008. Vi skriver nu 2009, och vi vet att det fortfarande förmodligen återstår år innan dessa nya fartyg är operativa. Jag skulle kunna fortsätta den här uppräkningen länge, men jag ska först avslöja att jag har en uppriktig kärlek till det svenska stridsflygplanet . Det är ett av världens mest moderna flygplan. Det faktum att skattebetalare investerat uppemot 120 miljarder i detta flygplan är också ett uttryck för den kärleken. Men, herr talman, äkta kärlek får aldrig vara kravlös kärlek. Ett flygvapen är ett system av system. Det handlar inte bara om plattformar. Det handlar om sensorer, om beväpning, om ledning och mycket annat som måste fungera för att vi ska få full effekt av denna resurs. Jag kan konstatera att den kritik jag har framfört bland annat när det gäller beväpning nu bekräftas av Försvarsmakten. Man säger: Det finns tydliga begränsningar när det gäller radarjaktrobotar, när det gäller förmågan till precisionsbekämpning av markmål, när det gäller spaningsförmågan. vet vi också att vi inte har någon förmåga att hemligt och säkert leda våra nya stridsflygplan från marken. Det är vi senast hade en generell luftförsvarsutredning i det här landet. är det hög tid, herr talman, att vi på nytt genomlyser det som är den absolut viktigaste hörnstenen i den svenska försvarsförmågan. 5 (): Jag tycker att det är ett bra sätt att kunna debattera försvarspolitik här i kammaren och inte bara via massmedierna, så jag tackar för det här initiativet. Krig och konflikter mellan såväl enskilda människor som stater uppstår till följd av människans ofullkomlighet. Vår rädsla för det okända, girighet, avund, maktlystnad, prestige och så vidare är ofta orsaken till att konflikter växer och övergår i krigssituationer. En framgångsrik säkerhets- och försvarspolitik bygger på tidiga varningssystem och förhindrar och förebygger att konflikter leder till våldshandlingar och förmår att lindra konsekvenserna. Och vi vill skydda människors liv, frihet och egendom, såväl i vårt eget land och i vårt närområde som långt bort. Vi lever i en gränsöverskridande värld. är en kugge i strävan efter fred och frihet, men vi är också starkt beroende. Detta är en viktig parameter i den nu framväxande svenska försvarspolitiken. Vi har alla ett ansvar för våra medmänniskor, oavsett om de befinner sig i , i eller i övriga världen. Solidaritet, medmänsklighet och omtanke känner faktiskt inga gränser. Tillgänglighet, snabbhet och flexibilitet blir nyckelord för försvarets möjligheter och jag skulle vilja lägga till ytterligare ett nyckelord, och det är uthållighet att möta hot mot svenska intressen inom nationen likaväl som utanför dess gränser. försvarsförmåga styrs inte av antalet stridsvagnar, kaserner eller värnpliktiga utan av den militära förmåga och effekt som fås ut av dem och det insatsförband som byggs på dem. Genom insatserna utvecklar vi den nödvändiga förmågan att samverka med andra länder. Och inom alliansen är vi övertygade om att vårt försvar inte bara kan bygga på övning, utan det måste också testas i verkligheten där det också gör stor nytta för fred och frihet för andra. Nationella styrkor utvecklas inom hemvärnet. Dessa kan ju verka såväl i fred som i kris och i krig. I enheterna ingår förutom personal som genomgått värnpliktsutbildning en stor del specialister, rekryterare och utbildare av frivilliga försvarsorganisationer. Hemvärnet behövs och är efterfrågat, och jag är övertygad om att de nationella skyddsstyrkorna i hemvärnet kommer att fortsätta att vara en lika, eller ännu mer, efterfrågad resurs . De kommer att fortsätta att lösa det som de är bra på. Men vi får heller inte glömma bort den stora idéburna frivilligheten i vårt land eller ha en nedvärderande syn på frivilligorganisationer och deras resurser. Det är värt att tänka på att det kan finnas nackdelar när man eftersträvar att integrera det militära försvarets behov med civil beredskap. Försvarsmaktens uppgift är att med väpnad styrka kunna försvara och delta i internationella insatser vid behov. Det ställer bestämda krav på utbildning och utrustning. Detta leder till höga kostnader som kanske inte alltid är nödvändiga i samhällets övriga krishantering. Det måste givetvis finnas en utvecklad samverkan mellan Försvarsmakten och det civila samhället. Och jag vill här ge möjligheten till en utredning om att låta hemvärnet, de nationella skyddsstyrkorna, bli en egen myndighet. Genom försvarssamarbete med andra länder stöds också den svenska försvarspolitiken, som syftar till fred och frihet. Svenska militära insatser ska genomföras först efter självständiga svenska beslut. Krisen måste mötas med politikens alla preventiva möjligheter. Den bästa förutsättningen för att undvika väpnade konflikter är att främja respekten för de mänskliga rättigheterna och säkra en demokratisk samhällsbyggnad. Dessa grundvärden måste ständigt erövras och försvaras. Uppstår en situation i andra delar av världen ser vi det som en fantastisk möjlighet att kunna hjälpa till med de resurser vår försvarsmakt har att erbjuda. Våra soldater och vår försvarsmateriel skapar säkerhet och trygghet i vår omvärld för att utvecklingsinsatser och tillväxt ska ges möjlighet utan utveckling ingen säkerhet. Vi behöver säga det om och om igen. Inga förband ska läggas ned . Inga nedläggningar av organisationsenheter inom grundorganisationen sker under innevarande mandatperiod. Jag vill vara övertydlig, för den debatt som har förts i medierna av oppositionen är ibland farligt missvisande. Mycket av det som vi kom fram till i Försvarsberedningen i enighet arbetas nu in i inriktningspropositionen om försvarets långsiktiga utveckling. Stora förändringar är att vänta. Därför behövs det kontrollstationer på vägen så att Försvarsmakten håller rätt kurs. 6 (): Regeringens brist på handlingskraft och beslutsförmåga inom försvars- och säkerhetspolitiken har skapat försämrad tilltro såväl hos befolkningen som hos Försvarsmakten. Det är mycket allvarligt. Oenigheten inom alliansen om hur framtidens försvar ska formas hotar att urholka såväl ekonomi och personalförsörjning som kompetens och försvarsförmåga inom Försvarsmakten. Splittringen mellan allianspartierna skadar allvarligt vår freds- och säkerhetspolitik, enligt vår mening i . Allianspartierna är inte eniga om hur personalförsörjningen ska lösas. Mantrat som präglat den moderat- och folkpartistyrda försvars- och säkerhetspolitiken är att vår försvarsmakt ska anställa tusentals soldater, yrkessoldater. Unga män och kvinnor ska anställas, utbildas och tjänstgöra i krig och konflikter under Nato- eller EU-befäl. Det hotbildsstyrda försvaret ska omvandlas till ett viljestyrt försvar eller ett bådeoch. Alliansregeringens viljestyrda försvar består i att skapa ett elitförsvar med personal som ska tränas och utbildas på ett fåtal orter i . Det handlar om elitförband, stridsgrupper som med kort varsel ska stå till EU:s och Natos förfogande. Det hotbildsstyrda försvaret ska ge oss en stående yrkesarmé som snabbt kan sättas in och försvara vårt eget territorium. Mantrat är att plikten ska vara vilande tills det finns ett hot om väpnad konflikt på vårt territorium. De allvarliga hot som finns i närtid beskrivs av en enig försvarsberedning: konsekvenser av klimatförändringar, pandemier, allvarliga olyckor som ger avbrott i energiförsörjning och miljökatastrofer i . Dessa hot vill alliansen möta med kontraktsanställda soldater vars huvuduppgift är att delta i väpnade konflikter, beväpnade för att möta den högsta konfliktnivå som finns i världen. Mantrat är att ett försvar som vilar på en grund i plikt inte fortsättningsvis kan utbildas till ett försvar av vare sig vårt eget territorium eller vår säkerhet i fjärran länder. Alliansregeringen med och i spetsen vill kraftigt reducera vårt hemvärn och skapa nationella skyddsstyrkor vars huvudsakliga uppgift är att ja, vadå? Alliansregeringen är splittrad.