prot · GX0946 · 2009-12-09 00:00:00 — Visst måste väl alla inse att det är skillnad på att vara och för orken och möjligheten att komma tillbaka. Det brukar vara högern och deras vänner som talar om individen. Men i det här sammanhanget ser ni alla sjuka som exakt likadana med allt vad det innebär. Vi menar i stället att alla har olika förutsättningar, och det måste få vara så. Alla ska ges möjlighet till individuella bedömningar och ges förutsättningar utifrån den enskildes individuella behov. Vi i har förstås många fler jättebra saker och tankar i vår budgetmotion och en sammanhållen och bra politik. Jag ska inte tala om alla förslag , men jag ska nämna några saker till. Vi vill ha en översyn av arbetsskadeförsäkringen. Trots att arbetsskadeförsäkringen reformerats finns det stora brister, och den har i praktiken fortfarande många brister. Vi menar att en översyn ska göras och syftet ska vara att både kvinnor och män ska få en rättssäker process och att den som får sin skada godkänd ska hållas skadeslös. Så är det verkligen inte . En ytterligare sak jag vill nämna är de försäkringsmedicinska rådgivarna. Jag tror att alla som själva varit i kontakt med dessa eller träffat människor som blivit utsatta för deras beslut vet vad jag talar om. Det finns ett stort problem i att de försäkringsmedicinska rådgivarna utan att träffa de sjuka skriver ett medicinskt utlåtande som används för att avslå ansökningar om sjukpenning eller sjukersättning. Vi menar att det systemet urholkar den behandlande läkarens roll. Vi menar att det måste vara den behandlande läkarens utlåtande som ska ligga till grund för beslut av . Slutligen vill jag också nämna att det måste vara en prioriterad fråga att värna medborgarinflytandet i socialförsäkringen. som regeringen trappade upp jakten på sjuka genom de nya hårda reglerna med skarpa tidsgränser tog man bort den folkliga förankringen som fanns i socialförsäkringen. Jag tycker att det är dags att återinföra möjligheten till en folklig förankring och tillsyn av vår gemensamma försäkring. Jag stannar där och yrkar bifall till reservationerna 2, 20 och 21. 94 (): För tids skull yrkar jag inte bifall till samtliga reservationer utan till reservationerna 3, 7 och 21. I ett rödgrönt är ingen försäkringslös. Vi accepterar inte den människosyn som driver den borgerliga regeringen med den kalla handens politik. Ingen människa är så svag att hon aldrig kan bidra. Ingen människa är så stark att hon aldrig behöver andras stöd. Det samhälle som drivs fram kommer vi alla i längden att förlora på. Högre avgifter i välfärden, försämrad kvalitet i skolan och vården samt allt färre jobb gynnar inte låg- och medelinkomsttagare och inte heller de mest utsatta. Skattesänkningar i jobbskatteavdraget gynnar mest män. Det är män som har de högsta inkomsterna. Automatiskt blir det så att det är män som gynnas. För kvinnor som är sjukskrivna och som har haft jobb på deltid försämras möjligheterna genom neddragningar i trygghetssystemen som finns för arbetslösa och sjuka. Det är den faktiska politiken som regeringen för. är starkt kritiskt till de kraftiga förändringar som regeringen har gjort i dagens socialförsäkringssystem. Reformer har genomförts i ett snabbt tempo drivet av en ideologi som går ut på att människor måste återgå till arbete till varje pris. En hårdför arbetslinje ska råda. Den grundar sig på en tro att människor gärna slår sig till ro med ersättning från samhället och inte jobbar om de inte behöver. Trots att myndigheter varnat och mycket kritik har väckts är det först i efterhand man försöker åtgärda de mest uppenbara bristerna. Det är anmärkningsvärt att regeringen hanterar försäkringssystemet som en experimentverkstad där man försöker åtgärda de värsta problemen i efterhand. Det är människor och familjer som drabbas. vill införa en så kallad arbetslivstrygghet. Den bygger på en helt annan människosyn än regeringens. Människor ska kunna vända sig till ett och samma ställe oavsett om de är arbetslösa, sjuka eller tillfälligt har för låg inkomst för att klara sig. Man ska kunna få individanpassad hjälp, och nivån på ersättningen ska vara lika oavsett om huvudproblemet är att man är sjuk eller arbetslös. Det handlar om att man har nedsatt arbetsförmåga i förhållande till sitt arbete eller att man inte har kunnat få ett arbete på grund av olika aspekter. Det är viktigt att man inte bollar med olika ersättningsnivåer i de här två systemen utan ger människor hjälp att komma tillbaka. Vi föreslår i vår budgetmotion ändrade regler i sjukförsäkringen. Vi vill ha höjd ersättning till hela vägen, borttagande av den bortre gränsen liksom slopande av regeln att en persons arbetsförmåga ska prövas mot hela arbetsmarknaden . Vi vill också ha flexibla gränser i sjukförsäkringen. Vi vill förändra detta genom att det inte ska finnas någon bortre gräns där sjukpenningen upphör. Människor ska få behövlig vård och rehabilitering när sjukdomstillstånd inte läker ut av sig själva. Man ska också kunna få annat särskilt stöd för att återgå till arbete. Det är inte bara medicinsk rehabilitering som behövs; det är livsinriktad rehabilitering. Vi anser att människor ska kunna få stöd och tilltro med bibehållen värdighet i stället för det som sker där många känner sig övergivna och oroliga. Det finns en tilltagande misstro mot samhällets institutioner. Det är inte undra på att människor är förtvivlade. Vi vill avskaffa den regel som innebär att ska pröva en persons arbetsförmåga mot hela arbetsmarknaden efter det att han eller hon har varit sjuk . Rätten till sjukpenning ska i teorin alltså klippas för att man ska kunna ta ett annat arbete. Det är en teoretisk beräkning som inte stämmer med verkligheten. Det finns många horribla exempel som har lyfts upp i offentlighetens ljus sedan reglerna infördes . Det har vi också hört här i den tidigare debatten . Ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen är lägre, och det finns många som inte har varit med i a-kassan och därmed endast kan få grundbeloppet som arbetslösa. Detta medför stor oro för den egna ekonomin. Risken för att man måste göra sig av med sina tillgångar innan man får möjlighet till försörjningsstöd återstår. Vi hörde tidigare här en moderat debattör som trodde att man inte måste gå från sin bostad för att kunna få försörjningsstöd. Men om man äger sin bostad innebär det att man måste göra sig av med sina tillgångar för att man ska kunna få försörjningsstöd. Risken är stor att klyftorna mellan fattig och rik ökar ännu mer när försäkringslösheten breder ut sig. Låt mig säga några ord om livsinriktad rehabilitering. Rehabilitering är ett diffust begrepp. Människor som har varit sjuka kan behöva ta steg på vägen för att kunna återgå i arbete och fungera väl. Det är olika vilken typ av insatser som behövs. kan man få börja arbeta i ett lugnare tempo för att sedan trappa upp. behöver man pröva sin förmåga på annat sätt först. kan insatserna vara av rent terapeutiskt slag kompetensutveckling, omskolning eller utprövande av arbetshjälpmedel. har enligt lagen om allmän försäkring ett samordningsansvar för rehabilitering. Det ska ske i samråd med den försäkrade. ska se till att hans eller hennes behov av rehabilitering kartläggs och att åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering. Däremot finns det inte någon särskild myndighet som har ansvaret för hela rehabiliteringen. Det är utspritt på olika aktörer. har inga medel för att kunna fullfölja sitt samordningsansvar. kunde tidigare köpa rehabilitering i viss utsträckning. Men det ansågs oklart när det skulle ske. finns ett anslag för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster med mera som får användas till köp av så kallade försäkringsmedicinska utredningar, arbetslivsinriktade rehabiliteringsutredningar, läkarutlåtanden och läkarundersökningar. Men det rör sig alltså primärt om utredningar som behöver för att göra de bedömningar man ska göra. Det är inte verklig rehabilitering. Vi önskar att hanteringen av alla de här förändringarna hade gått annorlunda till. Vi ser en risk för en del av dessa människor, som egentligen är i behov av ett annat slags rehabilitering än den som ryms i Arbetsförmedlingen uppdrag. Vi har av det skälet avsatt 500 miljoner till det som vi kallar för livsinriktad rehabilitering. Begreppet pekar på att rehabilitering skulle kunna vara bredare än rent arbetslivsinriktad. Det är inte bara en fråga om att kunna återgå till studier eller arbete, utan det måste också vara hållbart utifrån människans hela livssituation. Det är tänkt att vara en självklarhet i vår modell om arbetslivstrygghet att man ska kunna använda medel mer flexibelt till en behövlig rehabilitering. I ett rödgrönt ska ingen behöva vara försäkringslös. En del i detta är också flexiblare regler vid deltidssjukskrivning. Inom ramen för vårt förslag vill vi ta bort regler som försvårar och som hindrar människor att arbeta utifrån den förmåga de har. En sådan hindrande regel är att det inte är möjligt att bli sjukskriven annat än på tre statiska nivåer 25, . Det passar behoven hos de sjuka mycket dåligt. Problemet är omvittnat av både patienter och läkare. Om man har en arbetsförmåga på måste man arbeta fast man egentligen kanske inte orkar det. Vi anser att dessa regler bör tas bort. Vi vill i stället införa en möjlighet till flexibel deltidssjukskrivning. Omfattningen i en sjukskrivning behöver enkelt, snabbt och flexibelt kunna anpassas efter den enskildes arbetsförmåga. I en dataålder som denna borde det kunna vara tämligen enkelt ordnat. anser att regeringen bör utreda den eventuella inverkan förslaget kan ha på andra socialförsäkringar och återkomma med ett förslag på ändrad lagstiftning i frågan. Jag ska nu säga något om samordning och samverkan. Samverkan och finansiell samordning är åtgärder som syftar till att förbättra samarbetet mellan olika myndigheter och organisationer. Totalt kan av sjukpenningsanslaget användas för detta ändamål. På grund av kopplingen till sjukpenningsanslaget varierar pengarna över åren. I och med att ohälsotalet har gått ned har resurserna till samverkan stadigt minskat. Men antalet deltagare har ökat . Eftersom resurserna har minskat som antalet deltagare har ökat har den genomsnittliga pengen per deltagare faktiskt minskat från till . Vi anser att de statliga medlen ska kunna användas mer flexibelt. Det är en självklar och bärande tanke i vårt förslag om arbetslivstrygghet. I avvaktan på att vårt förslag blir verklighet utgår vi från att en större procentsats av de statliga medlen ska kunna användas flexibelt för att ge utrymme till nya samverkansprojekt. Att som minska medlen för samverkan är helt fel väg när vi får fler människor som behöver hjälp. Flexibla medel kan användas på ett mer ändamålsenligt sätt, vilket gynnar dem som är i behov av rätt stöd från samhällets olika stödfunktioner. Gör om, och gör rätt! 95 (): Jag vill bara erinra om vad det är vi diskuterar just . Det är budgeten för utgiftsområde 10, det vill säga budgeten för området ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. kanske det låter som att det är mer av en allmänpolitisk debatt. Budgeten för detta utgiftsområde är ganska stor och omfattande. Jag ska inledningsvis nämna en viktig förbättring som föreslås och som jag tycker är bra, nämligen att bostadstillägget för dem med sjuk- och aktivitetsersättning det som allmänt kallas för förtidspension höjs till samma nivå som bostadstillägget för alla ålderspensionärer. Jag kan verkligen inte förstå hur Socialdemokraterna år lät denna skillnad bestå, där man behandlade förtidspensionärer och ålderspensionärer helt olika när det gäller bostadstillägget. Jag ville lyfta fram detta, för jag tycker att det är viktigt att vi arbetar för rättvisa socialförsäkringar som inte behandlar människor i likartade situationer olika. Budgeten uppgår till . Den domineras av kostnaden för sjukförsäkring och sjukersättning. Vi ser nu att kostnaderna sjunker som ett resultat av förbättringar av sjukförsäkringen. Ohälsotalet har sjunkit med mellan . Allt färre människor fastnar i långa passiva sjukskrivningar. Vi har brutit med den gamla socialdemokratiska passiva sjukförsäkringspolitiken. För att lyckas med detta har vi genomfört en ganska stor sjukförsäkringsreform som består av många viktiga delar. En av dem har varit införandet av rehabiliteringskedjan, som flyttar fokus till tidiga, aktiva rehabiliteringsinsatser för ett snart återfrisknande och en så snar återgång till arbetsmarknaden som möjligt. Införandet av de försäkringsmedicinska riktlinjerna anges också som en förklaring till att ohälsotalet nu sjunker. En annan viktig åtgärd har varit den stora reform som omfattar alla de 550 000 som förpassades ut i permanent utanförskap av den tidigare politiken. Jag tänker då på den av oss införda möjligheten för personer med sjukersättning att studera, arbeta ideellt eller arbeta och ha lön med bibehållen rätt till sjukersättning. Det är en reform som har visat sig bryta utanförskapet för många människor och skapa en väg tillbaka till både arbetsgemenskap och social gemenskap som är betydelsefull för människor som annars hade varit fast i ett utanförskap. Givetvis sjunker ohälsotalen också som ett resultat av våra mycket aktiva satsningar på en rehabiliteringsgaranti som innebär att 36 000 personer bara kommer att få insatser och rehabiliteringsåtgärder. Vi har sjukvårdsmiljarden, som förstärker resurserna till sjukvården ytterligare, och vi har den omfattande psykiatrisatsningen, som satsar på utbyggd psykiatri i hela landet. Det är tydliga satsningar och prioriteringar på medicinsk rehabilitering som hjälper till med att få människor friska, så att de kan komma tillbaka i arbetslivet och inte fastna i långa, passiva sjukskrivningar. Till dessa satsningar på medicinsk rehabilitering kommer också den historiskt största satsningen på arbetslivsinriktad rehabilitering som vi diskuterade med 4,7 miljarder extra i resurser till aktiva rehabiliteringsinsatser. Något som var uppe och som också framgår av det budgetförslag som vi diskuterar nu är att ytterligare avsätts för en satsning på en utbyggd företagshälsovård, där stöd kan ges direkt till företagshälsovården, utan att landstingen har möjlighet att obstruera, vilket man har gjort med den tidigare satsningen. Den föredrog också socialförsäkringsministern i den föregående debatten. Den har presenterats . Det är satsningar på att ge människor arbetslivsinriktad rehabilitering och medicinsk rehabilitering och på att få de olika aktörerna i sjukskrivningsprocessen att hålla fokus på återgång i arbete. Det borde vara något som Socialdemokraterna bejakade, eftersom man säger sig vilja återupprätta arbetslinjen inom hela socialförsäkringen. Vi har lagt fram en tydlig budget. Den är omfångsrik. Av den framgår vad vi vill. Jag skulle vilja återkomma till en debatt som vi har haft tidigare. Den rör oppositionens budgetförslag. Dem behandlar vi ju också här, även om det kanske blir avslag på förslagen från oppositionen. Jag har tidigare debatterat med och efterlyst besked om, eller snarare konstaterat, att Socialdemokraterna nu verkar ha accepterat hela sjukförsäkringsreformen med undantag av vad som händer när man har förbrukat sina . Jag funderade på varför det verkar finnas okunskap om det socialdemokratiska budgetförslaget. Sedan kom jag på att det kanske finns ett svar på det. Det finns nämligen två versioner av den socialdemokratiska budgetmotionen som presenterades . Det finns två olika versioner. Den ena versionen var den man presenterade inför medierna och delade ut till dem på sin pressträff. Det är också den versionen som ligger ute på Socialdemokraternas hemsida. Sedan finns det en annan version som man har lämnat in hit till . De skiljer sig faktiskt åt. Vad är då skillnaden? Jo, den budgetmotion som man har lämnat till medierna och lagt ut på sin hemsida innehåller inte de skarpa budgetförslagen. Det måste däremot den motion göra som är inlämnad till . ska jag förklara vad det är som saknas i Socialdemokraternas budget för att man med trovärdighet ska kunna hävda att man inte har accepterat sjukförsäkringsreformen. För det är precis det man har gjort. Precis som med jobbskatteavdraget har man först protesterat och sedan accepterat. Skillnaden är att man talar lite mer tyst om jobbskatteavdraget. Här försöker man fortfarande få det att framstå som att man faktiskt är emot sjukförsäkringsreformen. Men om man tittar på s. 97 i Socialdemokraternas budgetmotion i den version som är inlämnad till , alltså den icke-censurerade versionen, står det klart och tydligt under Utgiftsområde 10 vad man vill göra inom sjukförsäkringen. Där föreslår man ytterligare pengar, 2,3 miljarder, för att höja taket i sjukförsäkringen, alltså ersättningsnivåerna till dem som har de högsta inkomsterna. Dessutom finns det med från den omtalade rehabiliteringsmiljarden. Inte något av de som tabellen omfattar finns det över huvud taget några resurser avsatta för att avskaffa rehabiliteringskedjan. Det finns inga resurser avsatta för att bibehålla den tidsbegränsade sjukersättningen. Utöver det jag nämnde om rehabiliteringsmiljarden och ändringen av ersättningsnivån i sjukpenningen finns det ingenting som avviker. Jag kan nämna att vi nu i budgeten överför pengar från den tidsbegränsade sjukersättningen till aktivitetsstödet. Det är en del av de 17 miljarder som vi satsar där. Då gör man bedömningen i budgetpropositionen att det är 3,3 miljarder som överförs från den tidsbegränsade sjukersättningen, som frigörs, när de här personerna omförsäkras. Och eftersom de pengarna inte finns här i budgeten har alltså Socialdemokraterna accepterat att 30 000 personer omförsäkras från den tidsbegränsade sjukersättningen till aktivitetsstöd. Det är nu det börjar bli intressant. Socialdemokraterna använder ju ett annat ord än omförsäkras för att skrämma så många människor som möjligt. Men när det gäller 30 000 personer av de 50 000 som omförsäkras Socialdemokraterna får använda det andra ordet på egen hand accepterar Socialdemokraterna detta. Det blir väldigt ihåligt när man försöker protestera mot den här omförsäkringen när man bevisligen har accepterat den, åtminstone merparten av den. När det gäller de flesta av dem som omförsäkras tycker Socialdemokraterna att det är helt rätt. Jag tror att det är bättre att man talar klartext om detta än att man försöker låtsas som att det inte är sant. Jag har läst hela s-budgeten, det vill säga den version som är inlämnad till och inte den censurerade version som är lämnad till journalisterna och som finns på hemsidan. Då står det klart att Socialdemokraterna, precis som när det gäller jobbskatteavdraget, först har protesterat men sedan accepterat. I praktiken står man bakom nästan hela sjukförsäkringsreformen, med undantag av det som gäller för dem som har förbrukat sina . Det är klart som korvspad. Det går inte att hävda något annat. Det är lätt att vara i opposition och medge att allt inte var bättre förr och att ständigt kritisera regeringen för allt den gör. Att delar av vänsteroppositionen äntligen har kommit till insikt om att deras politik inte fungerade är en bra början. De har fått insikt om att deras politik var orsaken till att människor hamnade i ett permanent utanförskap, att människor hamnade i ett svart hål av väntan. Men det räcker inte. Det är att vänsteroppositionen tar ansvar för sina egna tillkortakommanden och börjar leverera lite svar. Det är glädjande att Socialdemokraterna, som jag sade, till stora delar har accepterat rehabiliteringskedjan och sjukförsäkringsreformen och att man ska avskaffa den passiva tidsbegränsade sjukersättningen. Men hur ställer sig och till detta? Hur ställer sig Socialdemokraterna till och Vänsterns krav på att man ska avskaffa alliansens aktiva socialförsäkringspolitik i olika grad och återgå till vad som gällde vid tiden före alliansens valseger 2006? Hur ställer sig och till Socialdemokraternas krav på att arbetsförmågan ska prövas mot hela arbetsmarknaden i sjukskrivningen? Själv tycker jag att det är helt orimligt. Vissa människor kan inte arbeta det är självklart och de ska kunna få sjukersättning. Vänsteroppositionen enas i sina klagomål mot alliansen men har inget gemensamt alternativ till deras tidigare misslyckande. Det här visar bara på att alternativet till en enig och stabil alliansregering är ett vänsterexperiment. De klagar gärna, men egna besked om deras egen politik uteblir. Jag ska avslutningsvis tillägga en sak. Av inlägg skulle man kunna tror att Socialdemokraterna är helt ofelbara, att de aldrig har genomfört en reform som har behövt justeras i efterhand. Låt mig kanske nyansera den bilden något och mana till viss ödmjukhet framöver. Låt mig ge ett exempel. Den förra socialdemokratiska regeringen införde en rätt till ersättning för svårt sjuka barn . Sedan visade det sig att lagstiftningen hade blivit för restriktiv. ställdes det en del skriftliga frågor och interpellationer här i där man tog upp cancersjuka barn med flera som var allvarligt sjuka men inte omfattades av den nya lagstiftningen. inkom , efter det att lagen infördes, med en delrapport. Man hade gjort en uppföljning av hur lagen hade tillämpats . Det blev uppenbart att lagen inte stämde med de avsikter som man från början hade haft med lagen. Socialdemokraterna reagerade, även om det tog tid. Man valde att lösa det via en proposition som gjorde att de nya reglerna med de ursprungliga intentionerna kunde träda i kraft efter det att lagen hade införts , det vill säga justeringarna kom på plats . Jag vill med detta bara mana till en viss eftertänksamhet och ödmjukhet i debatten kring våra socialförsäkringar som kanske inte alltid är de lättaste. Jag är säker på att vi alla strävar efter att få dem att fungera på ett bra sätt, så att människor kan känna sig trygga när de har behov av stöd från dem. Jag ber därmed att få yrka bifall till förslaget i betänkandet. 96 () replik: gör den moderata ideologin tydlig. Det är klart att kostnaderna går ned när färre får rätt till ersättning. De pengarna har ni använt till att sänka skatter för män som har höga inkomster. Det har lett till att kvinnor har fått lägre ersättningar, och färre kvinnor kommer att omfattas av försäkringen. Jag vidhåller att jämställdhet inte är den här regeringens bästa gren. Det vet jag, så det tänker jag inte fråga om. Men ni pratar om arbetslinjen, att ni vill att alla människor ska få jobb. Ändå säger ni nej till förslag om flexiblare sjukskrivningsregler som gör det möjligt för människor att jobba på deltid utifrån den arbetsförmåga de har. Om man till exempel har en arbetsförmåga på måste man jobba halvtid. Har man en arbetsförmåga på måste man jobba . Eller så är det tvärtom. Man måste vara låst till de här hårda reglerna om 25, . Jag tycker att det vore väldigt bra om man kunde införa något flexiblare regler. Men ni har yrkat avslag på det. Jag har inte hört att argumenten har varit uppe i debatten. Därför skulle jag gärna vilja höra med om han ändå kan se att det finns en fördel med att ha individuella bedömningar och inte så dogmatiska tidsgränser som ni faktiskt har infört. 97 () replik: Att det är flest kvinnor som berörs, när vi pratar om sjukförsäkringen, beror ju på att två tredjedelar av dem som är sjukskrivna är kvinnor. Jag beklagar att det förhåller sig på det sättet. Det har också från regeringens sida satsats extra resurser på forskning om varför det är en sådan snedfördelning mellan kvinnor och män. Det är nämligen någonting som vi måste komma till rätta med. Jag tror också att det är viktigt med inrättandet av Inspektionen för socialförsäkringen, som bland annat kommer att undersöka och belysa den här typen av skillnader i sjukförsäkringen. Kvinnor och män ska behandlas lika inom ramen för sjukförsäkringen. Om kvinnor de facto arbetar i sämre arbetsmiljöer och därmed drabbas mer av ohälsa än män är det självklart också ett problem som måste angripas.