prot · GX0945 · 2009-12-08 00:00:00 — Min tro är att det finns ungefär lika många sällskapsdjur i alla delar av . Antalet lantbruksgårdar med djur är däremot ojämnt fördelade. Vi valde i den första fördelningen att gå efter antalet människor. gör vi på det andra sättet och hoppas att det blir bättre och bra. Det andra vi måste se över är varför så olika mycket pengar används i landets olika län till den här viktiga tillsynen. Varför är det så att kostnaderna skiljer sig från 600 000 till 900 000 per årsarbetskraft mellan länen? Det är inte mitt problem, utan det är länen som måste avgöra vad man tycker är viktigt. Men en uppföljning kommer att ske även på det området. 17 (): Jag tar ansvar nu fungerar det, säger jordbruksministern. Som om inte grisskandalen hade varit, som om inte hade varit jordbruksminister och ansvarig . Jag önskar att jag kunde vara lika trygg och nöjd som jordbruksministern, att jag kunde tro att mindre resurser och färre inspektörer skulle leda fram till en bättre djurhållning. Högeralliansen vill hellre prata om oppositionens politik i stället för att ta ansvar för sina egna misslyckanden. Jag förstår det. Det är mänskligt. Vi får hoppas att väljarna drar samma slutsats som regeringspartierna och att vi kan beröva dem misslyckandets ok, att vi kan få en rödgrön regering som flyttar kontrollen närmare gårdarna i stället för att förstatliga den, att vi kan få en rödgrön regering som garanterar tillräcklig finansiering i stället för att skyffla runt underskotten och bristerna, att vi kan få en rödgrön regering som förstärker inspektionen i stället för att försvaga den, att vi kan få en rödgrön regering som fortsätter utveckla djurskyddet i stället för att avveckla myndigheter. Om kan ha en ny regering. 18 (): Den här debatten har gett några tydliga besked. Enligt Socialdemokraterna finns det inget personligt ansvar i den här frågan, utan det är bara djurskyddsinspektörerna som ska ha ett ansvar. Det samhället vill man forma om man får makten. Man har inte lämnat något besked när det gäller . Däremot fick vi beskedet att och hans parti har för avsikt att återkommunalisera tillsynen den som vi blev attackerade av EU för och som visade sig inte fungera. Det beskedet har vi fått . Vänstern säger också att det är väldigt viktigt att skaffa en djurskyddsombudsman. Jag påstår att varje djurskyddsinspektör i detta land är en djurskyddsombudsman. Alltså har vi väldigt många sådana. Vi behöver inte inrätta några ytterligare. gäller det att låta rättskedjan ha sin gång för att se hur de uppdagade förhållandena står sig gentemot vår djurskyddslagstiftning. Det är först därefter vi som lagstiftare kan värdera om vi behöver skärpa lagen ytterligare eller inte. Jag tycker ändå att det är viktigt att säga att vi måste slå vakt om rättsstaten så att det inte blir medierna som är både åklagare och domare. Det accepterar vi inte i andra sammanhang, och det ska vi inte göra i detta fall heller. Det gäller att fortsatt utveckla djurskyddet. ligger främst, och det ska vi fortsätta göra, oavsett när och hur en inspektion görs. Det gäller att förbättra nätverken mellan samtliga aktörer och stötta och hjälpa och öka uppmärksamheten. Detta får inte upprepas! 19 (): Jag vill avsluta med att tacka för en mycket värdefull debatt, där djurens välfärd har stått i centrum. Jag kan konstatera att och har kommit med några konkreta förslag. Från hördes ingenting . Den kom några konkreta förslag. Man vill återkommunalisera kontrollen. Man säger också att man inte vill avveckla myndigheter, vilket vi då kan tolka som . Jag är övertygad om att alla som har följt den här debatten har fått klarhet i att har en mycket stark djurskyddslag, att regeringen dessutom arbetar med att ytterligare förstärka den och att den här frågan har varit otroligt viktig under hela vårt ordförandeskap. Jag är också övertygad om att alla som följt debatten har insett att den vanvård som vi har sett vid vissa gårdar som har uppmärksammats tydligt inte kan accepteras av någon av oss, att regeringen tar krafttag för att skärpa tillsynen och för att öka kraven på branschen och tydliggöra djurägarens ansvar. Jag är slutligen övertygad om, fru talman, att alla som följt denna debatt ska känna ett fortsatt förtroende för den svenska bonden, där de allra flesta uppfyller djurskyddslagen med råge och ger sina djur fullgod omvårdnad och omsorg. Det är i högre utsträckning upp till konsumenterna att visa att man värdesätter det arbete och den extra kostnad som bönderna har iklätt sig. Jag hoppas att vi kan få återkomma med debatt om tvångsmatning av gäss i EU, transporter, utbildningsinsatser, bedövning vid kastrering, insmugglade hundar och ansvar för katter. 20 (): Mycket har sagts i veckorna och mycket har sagts här om det svenska djurskyddet och hur man ska kunna återskapa förtroendet för den svenska djurhållningen. Jag tenderar att upprepa mig, men det handlar om djurägaren och att vederbörande följer de regler som finns. Det handlar också om att vi som inte är djurägare ska ha en bild av hur djur lever på våra svenska gårdar. Jag vill därför lyfta upp en undersökning som SLU har gjort. Där konstateras att nästan hälften av de tillfrågade aldrig eller mycket sällan vistas på landsbygden. Här har jordbruksnäringen ett uppdrag. Våga visa vad ni gör! Öppna gårdar för besök av skolklasser med flera! Det görs också på många håll . Inte minst bland mjölkgårdar finns många som visar upp sin verksamhet. Men det behövs när det gäller andra inriktningar också i stället för att man låser dörrar för att förhindra obehöriga. Jag kan förstå att det är en reaktion som är naturlig, men i det långa loppet blir den fullständigt kontraproduktiv när det gäller att återskapa förtroendet för näringen. Ju mer kunskap vi alla får om hur djurhållningen ska se ut och hur den ser ut, desto tydligare kan vi som konsumenter också ställa krav. Det bör ligga i producenternas intresse att vi ska kunna följa djurens eller köttets, om man så vill väg från gård till tallrik i och med att man tydligt märker varorna. Det är fullt möjligt , och jag hoppas att vi inom en inte alltför avlägsen framtid ska kunna se det. Vi ska kunna följa kedjan från gård till bord, och därmed också få en betydligt bättre bild av den svenska djurhållningen , som till , om inte mer, är mycket god. 21 (): Det är inte lätt att summera vilka nya saker regeringsrepresentanterna och jordbruksministern har lovat oss. Det är ingenting, kan jag säga. Nyss hörde jag tala om konsumenterna och konsumentmakten. Det är tydligen vi som konsumenter som bestämmer hur det ska bli. Men vi är ju grundlurade! Vi är precis lika lurade som grisarna. Vi kan inte bestämma om det är lyckliga grisar vi äter eller inte eftersom vi inte vet hur gårdarna har besiktigats. Det är ett jättestort problem. vill ha ett bättre djurskydd. Vi vill ha fler och bättre kontroller. Vi har inte fått några som helst besked av jordbruksministern om att vi ska få det. Näringen ska kontrollera sig själv. Det kostar mycket, fick vi höra här. Hur kan det kosta så mycket? Man har ju blivit av med avgifterna för inspektionerna, som länsstyrelserna tar över från kommunerna. Och som jag sade tidigare; det är klart att ett gott djurskydd måste kosta. konsumenter är beredda att betala. En svenska fläskfilé är ganska mycket dyrare än en dansk. Vi har köpt dem i god tro därför att vi har trott att vi har gjort saker och ting bättre genom att köpa svensk fläskfilé. visar det sig att så inte alltid är fallet. Det är förenkling, förenkling och förenkling som är mantrat för regeringen också när det gäller djurskyddet. Det är problematiskt att vi inte får några nya besked om hur det ska gå till att få ett bättre djurskydd. Jag är ännu mer övertygad efter den här debatten om att det verkligen behövs en djurens ombudsman, en djurombudsman, i . 22 (): Jordbruksministern säger att det fungerar . Jag tror att detta är det värsta av allt att inte självkritiken infinner sig. Ett berg av oavslutade ärenden ska lösas med mindre årsarbetskraft. 118 miljoner hade kommunerna förut. 118 miljoner har länsstyrelserna fått. får inte länsstyrelserna avgiftsfinansiera, vilket kommunerna kunde göra. Alltså hade kommunerna mer resurser. Jag vill att jordbruksministern ska slå vakt om djuren. Jag vill att jordbruksministern ska slå vakt om grisarna. Jag vill att dessa ska ha tillräckligt med strö. De ska ha knorr på svansen, och de ska kunna böka och bädda. Helst av allt skulle jag också vilja se många fler av dem springa omkring utomhus. Jag vill inte att jordbruksministern ska knäcka länsstyrelserna eller försämra resurserna till den offentliga kontrollen. Grisar och människor är väldigt lika. Grisar kan förvisso inte svettas, utan de behöver gyttjebada och rulla sig i leran för att kunna svalka av sig. Men i mångt och mycket är vi ganska lika och har liknande behov. Det är dålig politik att inte slå vakt om detta fullt ut. Det ger inga glada väljare. Det ger inga glada grisbönder. Och det blir ingen knorr på svansen. 23 Jordbruksminister (): Jag ska avsluta som jag inledde, med att tacka för att man har arrangerat denna debatt. Debatten har sagt mig några saker, bland annat att vi vill samma sak. Jag har uppfattat det som att vi alla vill att djur i vårt land ska ha det bra, att de ska skötas väl och att de ska skyddas från lidande. Det gläder mig uppriktigt att denna samsyn finns bland oss och i riksdag. Det kan i debatten inte ha undgått någon att jag tycker att djurskyddsfrågorna är viktiga. De är viktiga för mig, de är viktiga för regeringen och de är viktiga för riksdag. Tack, som sagt, för denna debatt! Allra sist skulle jag vilja avsluta med att önska kammaren med talmannen i spetsen och dess ledamöter och tjänstemän en riktigt god jul. I det inkluderar jag alla de åhörare som finns till den här debatten. Bland dem vet jag att det finns många djurägare. De ska också ha en riktigt god jul. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 3 § Svar på interpellation 2009/10:88 om åtgärder mot bonussystem 24 Statsrådet (): har frågat statsministern hur denne kommer att agera i fråga om reglering av bonussystem. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag kommer att inleda med att säga några ord om vad regeringen har gjort och därefter redovisa vad det nya regelverket innebär. Sedan den globala finanskrisens utbrott har en internationell samsyn växt fram på att olämpligt utformade ersättningssystem har varit en viktig bakomliggande orsak till krisen. Det gäller framför allt ersättningssystem vars utformning har bidragit till kortsiktigt risktagande utan hänsyn till effekter på institutens långsiktiga utveckling, de vidare effekterna på samhällsekonomin och, i förlängningen, för skattebetalarna. Till följd av finansmarknadernas alltmer globaliserade natur kan nya kriser inte förhindras genom enbart nationella åtgärder. Nya regleringar måste sökas i internationella forum och omfatta så många stater som möjligt för att ge avsedd effekt. Regeringen har därför varit mycket pådrivande inom EU och G20 för att få en skarp och effektfull reglering på plats. Ett av de första initiativen till en internationell reglering skedde genom den rekommendation om ersättningspolicy inom finanstjänstesektorn som lämnade . Regeringen har uppdragit åt att genomföra rekommendationen i och att redovisa hur de företag som omfattas har anpassat sig till dess innehåll. Ett remissförfarande av inspektionens förslag har avslutats och bindande regler avses vara i kraft från . Under ordförandeskapet har företrätt EU inom ramen för G20 och varit hårt drivande i bonusfrågan. Resultatet blev den globala överenskommelse som ingicks vid toppmötet i , där alla G20-länderna förband sig att genomföra kvalificerade riktlinjer om hantering av ersättningssystem från . Dessa riktlinjer har därefter beaktats i den kommande EU-gemensamma regleringen och i förslag. har det svenska ordförandeskapet även arbetat aktivt för att nå en överenskommelse om en tvingande EU-gemensam reglering avseende ersättningssystem i banker och värdepappersföretag. Arbetet har lett fram till en överenskommelse mellan medlemsstaterna, och följer ett förfarande mellan rådet och . Den föreslagna regleringen innebär att det införs tvingande regler som ska motverka olämpligt utformade ersättningssystem från . Enligt regleringen ska tillsynsmyndigheterna säkerställa att reglerna följs och kunna besluta om sanktioner vid överträdelse av dessa. För svenskt vidkommande kommer dessa regler i praktiken att genomföras genom den reglering som färdigställs av . Det svenska ordförandeskapet har också föreslagit en motsvarande reglering i det pågående lagstiftningsarbetet om en EU-gemensam reglering angående förvaltare av alternativa investeringsfonder, det så kallade AIFM-direktivet. Gemensamt för all den reglering som är på väg att genomföras är att den utgör ett definitivt stopp för bonusar som premierar osunt och kortsiktigt risktagande. De finansiella företag som väljer att ha ett system med rörlig ersättning måste kunna visa att det är förenligt med ett långsiktigt värdebyggande och sunt risktagande. Detta görs genom krav på en stark koppling mellan ersättning och långsiktigt resultat. En väsentlig del av en eventuell rörlig ersättning ska kunna skjutas upp , och en sänkning eller ett totalt avlägsnande av all uppskjuten ersättning ska vara möjlig vid resultatförsämring. Underlaget för nedsättning eller avlägsnande vid resultatförsämring kan således bestå av uppskjuten rörlig ersättning. Ersättning får naturligtvis inte heller betalas ut om den undergräver företagets finansiella ställning. Regleringen innebär alltså sammantaget ett definitivt stopp för den bonuskultur som har premierat osunt risktagande. Det är min och regeringens förväntan att den reglering som införs i ska förhindra olämpligt utformade ersättningssystem. Vi har även starka förhoppningar om att medlemsstaterna och ska nå en överenskommelse om den tvingande EU-gemensamma reglering på området som jag nämnde samt att regleringen successivt utvidgas även till andra delar av finanssektorn. Signalen från och andra EU-länders regeringar är således tydlig. Tiden för bonusar som premierar osunt risktagande är över. Det är min och regeringens övertygelse att varje ansvarskännande finansföretag inser de nya tingens ordning och anpassar sina ersättningssystem för att möta de nya kraven. 25 (): Tack för svaret! Jag vet inte vem jag ska lita på. Den borgerliga regeringen har haft lika många uppfattningar om bonusar som det finns statsråd i regeringen. Först släppte ni bonusar fritt och sade att det var bra med bonusar i de statliga företagen. kom ni på att det kanske inte var så bra, inte så folkligt, och regeringen vill vara folklig. Då skulle bonusarna minska i de statliga bolagen. Sedan har ni bytt åsikt allteftersom vinden har blåst. Senast ut i debatten var , men då är inte det sista sagt. Han sade när han gick ut från G20-mötet att bonusbubblan hade spruckit. Påståendet var helt fel. Det var inte alls någon bonusbubbla som hade spruckit den kvällen. Statsministern försökte skära pipor i vassen och även han verka lite folklig. Han är inte den enda, som jag sade inledningsvis. har tyckt att det har varit bra med bonusar. Sedan tyckte hon det var dåligt. har sagt att bankdirektörerna festar som om det vore 1999, och det är nu faktiskt 2009. Trots alla de olika uppfattningarna händer ingenting. Kanske är det just för att regeringen har varit så otydlig. Regeringen har gång på gång bytt fot om hur det egentligen är. Är det bra eller är det dåligt med bonusar? Det är mina frågor. Vill ni ta bort bonusarna? Ska ni göra det? Kan ni över huvud taget ta bort bonusar? Det är intressanta frågor. Det är fråga om en privat marknad. Frågan är om den höga retoriken som regeringen har använt sig av , att det är fult och dumt med bonusar, innebär att ni verkligen kan och ska ta bort bonusar. Det kanske bara är ett spel för gallerierna. Det är kanske så att den moderate partisekreteraren försöker hitta på dimridåer: har vi kastat ut för många från sjukförsäkringen, det blev visst för många arbetslösa, vi har lyckats med uppsåtet att öka klyftorna, vi måste komma bort från att folk uppfattar oss som så kalla och hårda och måste vi vara lite folkliga och vara emot bonusar. I själva verket har ni ingenting att sätta emot när det gäller bankerna och bankdirektörerna. räknar upp en mängd åtgärder som har vidtagits. Regeringen ska ha varit pådrivande. I många andra fall har regeringen inte varit pådrivande under ordförandeskapet. Den borgerliga regeringen har påstått att när man är ordförande i kan man inte ha en egen åsikt utan man ska försöka balansera de olika ländernas åsikter. Frågan är om ni verkligen har varit pådrivande eller om detta kommer från andra som har insett att marknaden måste regleras i fråga om miljardbonusar och miljardrullningar på och i . Vill över huvud taget ändra detta? Ska regeringen ta bort bonusar? Jag vill påminna om att det har varit mycket spekulationer om vad andra tycker, tänker och säger som inte har möjlighet att försvara sig här. 27 Statsrådet (): uppfyllde nog alla rimliga krav på folklighet. Problemet var att det saknades en del saklighet i presentation. Jag har här beskrivit hur man inte bara på EU-nivå utan också på global nivå har fattat beslut som implementeras i bindande lagstiftning, inte bara i och andra världsdelar utan också i och i . Jag kan försäkra att hon kommer att få svar på sina frågor när kommer med sitt förslag, som har varit ute på remiss, om hur sakerna ska implementeras för . Det kommer att gälla retroaktivt, , , det vill säga det som har tjänats in under det här året och framåt. Vi kommer att visa att vi menar allvar. får gärna återkomma med frågor när förslaget har presenterats. 28 (): Interpellationen var ställd till statsministern eftersom jag tycker att det har varit så många olika uppfattningar i regeringen. Jag ville att statsministern skulle svara på dels hans påståenden om att bonusbubblan har spruckit, dels att han har statsråd med så många olika uppfattningar. Statsministern borde förklara vad regeringens ståndpunkt egentligen är. Statsministern lyser med sin frånvaro, och försöker så gott han kan att förklara. Mina frågor kvarstår om regeringen verkligen vill, kan och ska. säger : Jaha, det här är bindande avtal, och bonusarna kommer att försvinna. har vi nämligen inte sett någonting i den riktningen. Jag tror att det har att göra med att ni i regeringen haft så många olika uppfattningar och att ni har bytt fot så . Bankdirektörerna och bankerna lyssnar inte på en sådan regering som ändrar uppfattning allteftersom det blåser. Man måste ha en fast hand, och man måste vara tydlig redan från början. Man kan inte börja med att säga att det är bra med bonusar i statliga företag och att man släpper allt fritt, att det är möjligt, och efteråt ändra sig och sedan ändra sig igen. Det visar inte respekt, och det visar inte handfasthet, utan det visar bara att man vänder kappan efter vinden. Det är också därför som jag ställer de här följdfrågorna. Även om påstår att man har gjort framsteg här ifrågasätter jag om det verkligen är någon från den svenska sidan som har varit pådrivande, eftersom jag har upplevt att det har varit olika uppfattningar och att man har blivit tvingade in i den här fållan: Oj, nu måste vi vara lite folkliga! Oj, nu måste vi visst vara emot de här bankdirektörernas bonusar för att folk inte ska tro att vi är så kallhamrade som vi egentligen är. Det är det som regeringen har det stora problemet med. visar man sitt rätta jag genom att kasta ut folk från sjukförsäkringar, när arbetslösheten ökar och klyftorna ökar. Därför var man först lite förvånad över att blev så populistisk och sade att godiset är slut och så vidare. Men när man hör retoriken efteråt förstår man att det är dimridåer och att det i själva verket inte är en sådan uppfattning som regeringen står för. kan vi ju tacka EU och G20-länderna för att det blir framflyttade positioner och att vi tar små steg framåt. påstod att bonusarna kommer att försvinna åtminstone de skadliga, lade han till. Då skulle det vara intressant att veta vilka bonusar som inte är skadliga. 29 Statsrådet (): Jag kan också upprepa mig och säga att regeringen har en samlad uppfattning att det är absolut nödvändigt att få ett stopp på den bonuskultur som har premierat ett osunt risktagande, som har förvärrat den här krisen, som har fördjupat den och som har förlängt den. Det är därför som har varit pådrivande genom alla de processer som vi har haft ansvar för. Jag vet inte om har noterat att det är som är ordförande i , att det är vi som har lett de rådsarbetsgrupper som har fått fram de här förslagen och som har fått dem i hamn i en politisk överenskommelse så sent som . Jag tycker att har en viss uppförsbacke i sin argumentation. Det är också bakgrunden till att vi har drivit på. Jag ska ge ett rakt svar till : Ja, vi vill, vi kan och vi ska. 30 (): Jag förstod att inte lyssnade på mitt tidigare inlägg. Han kanske var fullt upptagen med att få några repliker från sin sekreterare. Men jag kan ta det igen. Eftersom jag sitter i har jag fått höra att statsråden som kommer dit berättar: Nej, kan inte ha någon uppfattning eftersom vi är ordförande just . Vi har bara till uppgift att försöka balansera de olika ländernas uppfattningar. Det är av det skälet som jag nu frågar om verkligen har varit pådrivande. Jag har hört så många andra statsråd som säger just det: Nej, vi måste ligga lågt här. Vi kan inte gå före de andra, och vi kan inte driva på. När vi är ordförande har vi till uppgift att sy in alla, och då får vi ligga lågt. Därför ställde jag frågan. säger att ni har varit drivande. Då har varit annorlunda än de andra ministrarna som har agerat i EU, för i har vi nämligen fått höra att det inte går att driva frågor när man är ordförande, vilket vi har varit frågande till. Men kanske är undantaget som bekräftar regeln. påstår att han har varit så framgångsrik, att det är han som har drivit de här frågorna och att det är och regeringen som har fått det här på plats, och bestämde man sig för bindande avtal. Ja, det ska bli intressant att se om de kommer på plats och vad som händer med de bonusar som betalas ut, med det miljardregn som sker från storbankernas sida till bankdirektörerna. Det ska bli intressant att se. lägger till att man åtminstone ska ta bort de skadliga. Min fråga kvarstår: Vilka är de skadliga bonusarna? 31 Statsrådet (): lade kommissionen fram sitt förslag till CRD 3, kapitaltäckningsdirektiv nr 3. Där fanns förslag till regleringar av bonusar och andra ersättningar. Sedan gick det , och så kom uppgörelsen i . Då tog det svenska ordförandeskapet, i detta fall under min ledning, initiativet till att också lägga in Pittsburgh-slutsatserna, som skärpte upp bonusdelen mycket kraftfullt i detta kapitaltäckningsdirektiv som vi nu har nått en politisk överenskommelse omkring. Där är vi i mål. Vad gäller kommer alltså att få se detta , när kommer med sina slutsatser efter att ha lagt fram sitt förslag, som har varit ute på remiss och som kommer att börja gälla retroaktivt också under detta år. Jag vet inte vad mer kan begära. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2009/10:129 om statsministerns uttalande om stopp för bonussystem 32 Statsrådet (): har frågat statsministern på vilket faktaunderlag som denne baserat ett uttalande om bonusbubblans sprickande. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Den globala finanskrisen har tydligt visat på hur risker och förluster hos en aktör kan sprida sig till andra aktörer på finansmarknaden, också i ett globalt perspektiv. Effekterna av ett bristande ansvarstagande hos ett fåtal systemviktiga aktörer har visat sig kunna bli omedelbara och djupgående även för aktörer som själva agerar ansvarsfullt och omdömesgillt.