prot · GW0983 · 2009-03-12 00:00:00 — Likaväl som ungdomar har det svårt på arbetsmarknaden i både goda och dåliga tider finns det en annan kategori som också alltid har det svårt. Det är de med olika typer av funktionsnedsättningar. Vad tycker statsministern är den lämpliga åtgärden för att hjälpa och stötta dessa människor som oftast har en möjlighet att också bidra ute på arbetsmarknaden? 66 Statsminister (): Det är viktigt att påpeka att även i arbetsmarknadens mörkaste stund byter fortsatt människor arbete. Jag vet att det ibland sprids en föreställning att det inte finns några jobb någonstans att få och att ingen byter jobb, men så är det inte. Det innebär i och för sig att vi är i ett läge där arbetslösheten växer. Men det är fortsatt lediga arbeten och det finns fortsatt människor som byter arbete. Varför är det viktigt? Jo, det är en viktig grund för att fortsätta att ha en aktiv arbetsmarknadspolitik och aktiva arbetsförmedlingsinsatser. Särskilt viktigt är det mot grupper som har svårt att hävda sig på arbetsmarknaden. Vi har gjort särskilda åtgärder just för bland annat funktionshindrade. Det är därför som ett företag som är så intressant. Av sina 3 000 anställda har man sagt att 250 med funktionshinder ska anställas. Det är ett fullkomligt fantastiskt socialt ansvarstagande av ett kommersiellt företag att på det sättet ge utrymme för personer som får känna att de kommer till sin rätt i arbetslivet. Jag träffade en av dem. Det handlar om att få möjlighet kunna stå på egna ben med egen försörjning i ett där de aldrig trodde att de skulle få ett arbete. Vi hjälper dem genom att ge olika typer av stöd för att dämpa kostnaderna för arbetsgivarna om de tar detta ansvar. Det tänker vi fortsätta att göra. 67 (): Det är inte bara som får uppgraderade handelsavtal och samarbeten med EU utan även . ockuperar sitt grannland . Det som är grundproblemet är att i och med att det ockuperar har det också tillgång till resurser. Det gäller inte minst fisk och massor av mineraler, olja och så vidare. Kravet nu från är att det måste undantas i handelsavtal med EU. Anledningen är att det är ett folkrättsbrott i strid med FN om EU skulle dra nytta av dessa resurser. sade under förra mandatperioden nej till ett fiskeavtal som innebär ett folkrättsbrott. undrar jag: Kan regeringen tänka sig att även säga nej till att bryta mot folkrätten? 68 Statsminister (): Jag hoppas att vi inte ska behöva hamna i ett läge där vi säger nej till folkrätten. kommer det diskussioner om hur den ska uttolkas. Som medlemmar i är det därför viktigt för oss att det görs via FN:s system och att vi dessutom kan koordinera det inom Europeiska unionen. Det är så det fungerar. Det blir slagkraft tillsammans med andra. Men vi måste enas om vilka utgångspunkter vi ska ha. Så mycket kan jag lova att det kommer vi fortsätta att ha som utgångspunkt även i det här fallet. Därmed var statsministerns frågestund avslutad. Vi tackar honom och frågeställarna för deltagande. 3 § (forts. från 1 §) Debatt om aktuella frågor i EU-samarbetet 70 () replik: Jag har en mycket kort fråga. På vilket sätt driver regeringen frågan om möjligheter att få exportera snus och på vilket ministerrådsmöte eller i vilket sammanhang har man lyft fram frågan? 71 () replik: Grunden för den svenska inställningen är att när vi ska ha förbud ska de vara förankrade i vetenskap eller på annat sätt. I det här fallet saknas det, om jag har förstått det rätt, faktabakgrund som skulle ge ett objektivt stöd för att man skulle ha exportförbud för det svenska snuset. Dessutom ses snus som en möjlighet att ersätta rökning som har svårare skadeverkningar för dem som är rökare. Dessutom är snuset ingen inkörsport till rökningen. Faktabakgrunden är sådan att man inte borde ha exportförbudet. Det är den linje som vi håller rent allmänt även i den här frågan. 72 () replik: Det var förvisso inget svar på min fråga som jag ställde i och med att i sitt anförande sade att driver frågan om exportförbudet mot snus. Min fråga var: När lyfter man fram frågan om förbudet? Vi är överens i den här frågan vad gäller snuset. Även den socialdemokratiska regeringen drev detta tidigare. Förbudet mot export av snus kom , redan innan var medlem i Europeiska gemenskapen. har varit mig svaret skyldig. När lyfter ni frågan på ministerrådet eller vid ett annat lämpligt tillfälle? inledde sitt anförande med att berätta hur närvarande och aktiv den här regeringen var till skillnad mot den socialdemokratiska regeringen. 73 () replik: Jag sade nog inte att vi driver frågan. Jag tog det som ett exempel på att det handlar om att stå upp för de svenska värdena. Det handlar bland annat om att vi ska ha möjlighet kunna exportera detta, vilket jag står bakom. Det är precis som säger här att förbudet har funnits . Man kan notera att det är ett och annat år som även en socialdemokratisk regering har haft att driva den här frågan. Det är sällsynt positivt att vi är överens om att vara samstämmiga i den här frågan när den nu kan komma upp. är väl medveten från EU-nämndsarbetet att man inte tar upp en fråga ideligen utan när det är läge. Jag utgår från att vi vid nästa läge kommer att stå upp för det svenska snuset. 74 (): Jag tänkte fortsätta att diskutera lite mer utförligt än under frågestunden med statsministern hur vi kan jobba för att öka valdeltagandet i EU-valet. Vi har ett ordförandeskap på gång, och om det fanns någon likhet med när statsministern var här så kan man säga att det är ödsligt tomt på våra åhörarläktare här när vi nu har den stora debatten inför EU-valet . Hur kan det vara så här? Det finns ju ett väldigt litet intresse, och jag är inte ens säker på att huvuddelen av de svenska medborgare som har haft möjlighet att följa denna debatt på tv-apparaterna hemma väljer att prioritera detta, utan de kanske tittar på den alpina världscupen i Åre eller någonting annat på någon annan kanal som anses mer attraktivt. Hur kan det vara så att vårt valdeltagande sjunker år , trots att statsministern säger att vi i alla fall har en majoritet som tycker att det finns något bra med EU? Vi hade ett valdeltagande 1995 som var . Det sjönk 1999 och 2004 till att gå . Det är inte nere på kyrkovalsnivå, men det är ett katastrofalt lågt valdeltagande. Så är det, trots att vi har en stolt tradition i av ett högt valdeltagande, trots att många av oss här i faktiskt är ute och missionerar och pratar om EU rätt flitigt, och trots att vår EU-minister , som tydligen har lämnat kammaren, far land och rike runt och håller brandtal. Vi lyckas inte övertyga mer än att till och med den närstående tidskriften på ledarplats sågar EU-parlamentsvalet fullständigt. Så här skriver man: Europaparlamentsvalet är ett , som vi borde hålla oss för goda för att legitimera genom besök i vallokalen. Så skriver redaktören för i årets första nummer. Hur kan det bli så här? Precis som jag var inne på under frågestunden med statsministern tror jag att en av förklaringarna är att, om jag får använda det uttrycket, EU-etablissemanget visar folket inte bara i utan runt om i bristande respekt. Man gör det genom en klåfingrighet och en detaljreglering som retar människor. Och man gör det genom en närmast panisk rädsla för att låta folket vara med och bestämma nu senast om Lissabonfördraget. Och när man frågar folket, som man gjorde i och i och på , och folket inte röstar som förväntat, då ignorerar man folkets röst. Det är ju rationellt! Ett sådant beteende är inte ägnat att öka legitimiteten och förtroendet för EU. Vi måste få bort klåfingrighet, byråkrati och centralisering. Vi måste utveckla EU på ett sätt som står i harmoni med det människor vill använda ett gränsöverskridande internationellt samarbete till. Det är många människor som vill utnyttja detta. För min del är jag övertygad om att budskapet i den slogan som lanserat och som är en del av hela regeringens politik om ett smalare men vassare EU är mer angelägen . Men det är inte riktigt åt det hållet som EU utvecklas . Då hjälper det inte att EU också gör en hel del bra saker. Östutvidgningen, Östersjöstrategin och höjda miljöambitioner på många områden är exempel på detta. Trots subsidiaritetsprincipen har EU:s utveckling präglats av att allt fler frågor och områden kommit att omfattas av beslut på EU-nivå. Denna utveckling går på tvärs med strävan efter ett smalare men vassare EU. Ett slående exempel på detta är jakten. Jakten är en het fråga i mitt hemlän och även i många andra län. Den klassas som en befogenhet tillhörande medlemsstaterna. var också inne på de här frågorna. Jakttider, jaktbart vilt, jaktmetoder, krav på utbildning etcetera bestäms formellt av medlemsländerna. Men genom EU:s lagstiftning är vissa arter fridlysta och vissa jaktmetoder förbjudna. Det finns ett stort antal andra direktiv och förordningar som påverkar jakten. För jakt-, fiske- och naturintresserade medborgare i och andra delar av är det alldeles obegripligt att EU lägger sig i denna typ av frågor som hanteras med större förnuft och med större omsorg regionalt och nationellt. Ett exempel på hur absurt det kan bli är regelverket som omgärdar jakten på hare. Är man ute och jagar skogshare får man inte ha mer än två patroner i bössan. Är det däremot fälthare som jagas, då är det fritt fram att ösa på med halvautomater och många patroner i bössan. Se alltså upp nästa gång ni är ute på harjakt så att ni inte bryter mot några EU-bestämmelser! Ett annat färskt exempel är EU:s klåfingrighet när det gäller de svenska sommarhagarna där det måste vara ett visst antal träd på en viss yta. Som centerkandidat inför EU-valet vill jag förändra detta. Jag vill storstäda och banta EU. Byråkrati och regelverk ska minimeras. EU har ett antal viktiga uppdrag. För det första måste EU byggas underifrån och i verkligheten bli smalare men vassare. En bra början är att lyssna till folket i medlemsländerna som vill ha ett Europasamarbete för att trygga fred, säkerhet och samarbete men inte en kostsam byråkrati och krångliga fördrag. För det andra måste miljö- och klimatfrågorna hanteras i ett effektivt och kraftfullt samarbete i och världen. Det handlar om radikala utsläppsminskningar men också att se möjligheterna med en hållbar livsstil. För det tredje, herr talman, är bekämpning av gränsöverskridande brottslighet ett viktigt uppdrag. På så sätt kan vi öka valdeltagandet och få en ökad legitimitet i EU-samarbetet, och det vill jag jobba för. 75 (): Först av allt skulle jag vilja tacka EU-ministern som inte är kvar här längre men som gjorde ett antal bra inlägg tidigare när debatten började. Jag vill också stämma in i det som talade om att det faktiskt finns Europaparlamentariker som går till sitt uppdrag med glädje, och vår nuvarande Europaminister är en sådan. EU är bra, för många frågor kan endast lösas på ett bra sätt genom samarbete. Miljöfrågor, gränsöverskridande transporter och handel som medför tillväxt och välstånd är frågor som EU hanterar genom det samarbete mellan länder som är grunden i EU. Grunden i EU, ja. som inte är kvar här längre nämnde tidigare att hela ska in i EU. Det är väl en åsikt som många av oss delar. Fast vill ha det utan fördrag och utan ramar för vad som ska göras. Det skulle väl vara veckans politik som skulle råda. För egen del vill jag här belysa några frågor som ligger mig varmt om hjärtat i Europasamarbetet, nämligen hälso- och sjukvårdsfrågornas utveckling inom EU. Vi har ett patientrörlighetsdirektiv på gång som ska skapa en gränslös vård mellan medlemsstater. Det är en av våra stora utmaningar. Att kunna erbjuda vård där behoven finns och där den enskilde anser sig ha bäst möjlighet att bli behandlad på ett sätt som stämmer överens med den sjukes önskemål är naturligtvis högst önskvärt. Även trygghet när man reser, studerar eller arbetar utomlands liksom, vilket blir allt vanligare, när man bor i och arbetspendlar till något av våra grannländer är önskvärt. Att riva murar talade om . Det är vackert, och det är faktiskt det som Europatanken handlar om. finns en begränsad rätt att söka vård. Det krävs förhandsbesked, utlägg av egna pengar och krångel i onödan. EU arbetar med att öppna gränser alltmer genom patienträttighetsdirektiv. Förhoppningsvis ska vi skapa ett tydligare rättsläge för patienters rätt till ersättning för planerad vård i andra EU-länder. Att man ska ha rätt till den ersättningen om samma eller liknande vård hade ersatts i patientens hemland, där patienten är försäkrad, tycker jag är en självklarhet. För att kunna öka tryggheten ställs grundkrav som medlemsländernas hälso- och sjukvård måste uppfylla vad gäller kvalitet, säkerhet, rätt till information, klagomöjligheter och försäkringar. Det är också intressant att man föreslår samarbete på ett antal områden inom hälso- och sjukvården som ömsesidigt erkännande av recept, upprättande av referensnätverk mellan högspecialiserade vårdgivare och samarbete kring utvärdering av nya medicinska metoder. Alla de här sakerna handlar om patientens rätt, möjligheter till information, klagomöjligheter, vård etcetera. Jag vet att ser positivt på detta, men jag ser fram emot fortsatta diskussioner och att kraftfullt driver detta i ministerrådet. Med tanke på min bakgrund kan jag inte låta bli att också nämna de projekt inom hälso- och sjukvården som har startats som ska ge tillgång till patientdata mellan länderna, Epsos, European patients smart open services, som ska ge vårdgivare i alla EU-länder tillgång till utdrag, hälsovårdsöversikter, från patientdatajournaler för patienter i alla medlemsstater när så behövs och patienten så medger. E-recept på läkemedel, som jag nämnde förut, ska finnas med. Det kommer att underlätta uthämtande av mediciner i ett annat EU-land en utmaning kan det tyckas, då det ibland är svårt att få den möjligheten mellan olika landsting. Tolv EU-länder ingår i försöksomgången. har fått en koordinatorroll för hela projektet, en framgång som visar att EU tror på vår förmåga och vårt IT-kunnande. Det finns naturligtvis många saker att fundera på och brottas med. Patientens integritet, att se till att journalen är valid och många andra saker är viktiga att arbeta med. I kommer systemen att testas på några ställen, bland annat i , som kommer att bli ett av försöksområdena då det arbetas över gränsen till med akutsjukvård, jourverksamhet, ambulanstransporter med mera. Detta är spännande projekt som kommer att generera bättre kvalitet och valfrihet för våra vårdtjänster. Jag måste också få nämna lite om folkhälsa och alkohol. Våldsbrott, rattfylla och misär är ledord som följer på en okontrollerad alkoholpolitik. Svenskarna har som vi vet ökat sin alkoholkonsumtion kraftigt . Reklam i tv och tidningar fyller vardagen och påverkar till ett ökat drickande. har fått ett vardagsdrickande, som vi har importerat, som vi behållit helgfyllan. Det är dags att ta ett större ansvar för frågan. får man ta in sprit, starkvin, vin och starköl indikativt. För bröllop, 50-årsfester med mera får man ta in mycket mer. Det är klart att det här inte är bra. Så smått har man sett i EU att det här inte är vilken handelsvara som helst och börjat reagera. Även om bara är rådgivande i den här frågan finns det ett symboliskt beslut i parlamentet att de indikativa nivåerna bör minskas. har den högsta alkoholkonsumtionen i världen, och det är den tredje största riskfaktorn när det gäller för tidig död. Jag tror, tycker och kommer att arbeta för att vi tillsammans i kan göra något bra genom att arbeta med att prioritera de alkoholförebyggande insatserna och driva på för en restriktivare linje, men det är endast genom samarbete och genom att vi tillsammans inom EU arbetar för frågorna som vi kan vinna gehör för denna och många andra frågor. 76 (): genomför alla medlemsländer ett val till , och för del vidtar därefter en intensiv höst med ett svenskt ordförandeskap inom EU. Det kommer att bli präglat av EU-frågor som gör att vi som politiker måste vara tydliga i vår kommunikation med medborgarna, så att de får rätt fakta om vad EU-medlemskapet verkligen innebär. är en del av Europeiska unionen, ett samarbete som blir allt viktigare som går. I en globaliserad ekonomi är välfärdsutveckling beroende av ökad handel med omvärlden. har aldrig klarat sig utan handel med andra länder och kommer inte heller att göra det . EU som handelsområde kommer att stärkas framöver, och vi kommer att behöva EU i en alltmer hårdnande konkurrens på världsmarknaden. Inom EU rör sig företag och arbetstagare fritt på en allt större och öppnare inre marknad, nu med 27 länder. EU har därför med olika direktiv angett vad som gäller för att den här marknaden ska fungera. EU har tydligt slagit fast att man inte får tillämpa social dumpning, det vill säga att ett företag i ett EU-land inte gör ett jobb i ett annat land med löner som är under minimilönerna i det land man ska verka i. EU har också tydligt slagit fast regler för arbetstagare som rör sig över gränserna. EU slår fast att fackliga rättigheter såsom strejkrätten är en naturlig rättighet inom EU. Med ett Lissabonfördrag på plats skulle dessa rättigheter stärkas ytterligare. Vi kristdemokrater vill understryka värdet av arbetstagares trygghet inom unionen och anser inte att ekonomiska hänsyn går före mänskliga hänsyn. En människa ska aldrig bli en handelsvara vilken som helst. Därför ska det finnas ett bra skydd för arbetstagare. Men utan företag finns inga jobb, och vi behöver därför ha ett gott samarbete mellan arbetsgivar- och arbetstagarsidan med rimliga villkor för båda parter. Den svenska modellen vill vi värna då den ger många fördelar jämfört med det som många andra länder tillämpar med av politiker fastlagda minimilöner. Det är inte en utveckling vi vill se. Den dom som kom med vad gäller Lavalärendet lyfter ofta oppositionen fram som ett exempel på vad EU ställer till med. De menar att domen försvagar arbetstagarens rättigheter. Det är en bild som enligt min mening inte stämmer och som framställer EU som motståndare till arbetstagares rättigheter. Det sade var att det råder fri rörlighet för företag inom EU ja. Men så sade man också att eftersom vi i inte tillämpar lagstadgade minimilöner måste utländska företag lätt kunna förstå vilka villkor som gäller i ett kollektivavtal om de ska kunna konkurrera om jobben på den öppna inre marknaden. Enligt domstolen var avtal i Lavalfallet inte tydligt. har sagt att man ska förbättra sig där och börja registrera sina kollektivavtal hos så att det inte blir en upprepning av Lavalfallet, och det är ju bra. Socialdemokraterna talar ofta om att det behövs ett socialt protokoll. De vill också riva upp utstationeringsdirektivet. Men frågan är då vad vi riskerar med att öppna för dessa förändringar. Där står också på alliansens sida vad gäller frågan om att inte riva upp utstationeringsdirektivet. Socialdemokraterna har genom sin man i , , i fått igenom ett förslag som ger kommissionen i uppgift att titta på de här frågorna. Intressant nog förhandlades det en hel del, innan det antogs, mellan i parlamentet, som är detsamma som moderater och kristdemokrater i EU, och Socialdemokraterna. Vi är alltså överens. Den stora konflikt som här anges finns egentligen inte på det sättet i . Vi kristdemokrater ser egentligen inga problem med skrivningarna i det här dokumentet, att vill få förtydliganden om vad som gäller med den fria rörligheten kontra trygghet för arbetstagare och fackliga rättigheter. Men vi vet ju inte vad slutprodukten blir. Vi vet inte vad det innebär att öppna dokumenten i de här frågorna. Vi kristdemokrater tycker att EU:s lagstiftning och den svenska modellen fungerar bra ihop . Om vi bara får tydliga kollektivavtal som är lätta att begripa för utländska företag finns det egentligen inga problem med dagens regelverk, som vi ser det. Socialdemokraterna är ett stort parti, och det vilar ett tungt ansvar på er att till era väljare kommunicera fakta i dessa frågor och inte skrämma upp väljarna. Det gynnar inte EU-arbetet, och det gynnar inte jobben det ni säger att ni vill värna. Vi är glada att de svenska socialdemokraterna nere i välkomnar Lissabonfördraget och ser det som något positivt för arbetstagarna, och vi hoppas att Socialdemokraterna och oppositionen i det förestående EU-valet inte ska försämra relationerna till EU eller på olika sätt misstänkliggöra EU med anledning av Lavalfallet. Det vore mycket olyckligt och skulle inte gagna framtid och sysselsättning. Vi behöver EU:s marknad, och vi behöver ha en positiv relation till andra EU-länder. Låt oss hoppas att EU-valet stärker EU:s roll i världen och att vi ser mer av samarbete i stället för isolationism och konfrontation. 77 () replik: Jag vill göra ett tillrättaläggande vad gäller Lavaldomen. Det är inte alls så att vi från oppositionens sida skyller på EG. Det handlar om att man sagt att vi måste ändra vår lagstiftning. Det är det vi kritiserar, och också väntar på. När ska vi få se en ändring i svensk lagstiftning som anpassas till det som efterfrågas? Kan vi kanske få en redovisning i kammaren ? 78 () replik: Jo, det har varit mycket kritik från oppositionen mot dom. Det tror jag inte att någon kan säga emot. Det måste oppositionen stå för. När det gäller utstationeringsdirektivet har sagt att man inte vill öppna det eftersom man ser riskerna med att öppna direktivet och vad det skulle innebära. Vi vet inte det. Det kan bli försämringar, och det är något som vi är oroliga för. Det som var problemet med Lavalärendet var att hade ett avtal som inte gick att begripa av dem utanför . Det är bra att tagit till sig kritiken. De har sagt att de ska börja registrera exakt vad som gäller så att de företag som vill etablera sig här vet var minimigränserna går. Det är precis det kräver. Jag ser därför inte att vi har något problem. Om fortsätter att göra på det sättet har vi inga problem, för vi har inga problem med andra kollektivavtal. 79 () replik: Då tror jag att vi har uppfattat den här frågan lite olika beroende på vilket parti man tillhör. Visst har tagit till sig av kritiken och gör ändringar, men det räcker inte för att vi ska klara tryggheten, vilket också nämnde i sitt anförande. Det handlar också om att svensk lagstiftning ska ändras, och behöver ändras. På den frågan fick jag dock inget svar. Från majoritetens sida bollar man över detta fullt ut och menar att det är fackets ansvar att bära hela bördan. Men så är det faktiskt inte; vad gäller Lavaldomen behöver vi göra ändringar i svensk lagstiftning. Det är det vi väntar på, och från oppositionens sida kritiserar vi att ingenting händer. Det kunde redan ha varit gjort om det funnits en vilja att genomföra ändringar enligt Lavaldomen. 80 () replik: Skillnaden mellan de andra europeiska länderna och är att vi inte har någon instans som allmängiltigförklarar kollektivavtalen. Det är en jättestor skillnad. Det gör att andra inte kan gå in och se exakt vad som gäller i olika avtal. I har man en organisation som fastställer detta. I har vi inte det. Alltså är unikt på det sättet. Det enda kräver är att det ska vara ett tydligt kollektivavtal som aktörer från andra länder kan läsa. har sagt: Vi rapporterar in till , som har en samordningsfunktion, och kommer att tala om vilka kollektivavtal man ska kunna rätta sig efter. Vi anser inte att det behövs någon annan lagstiftning. Vi ser inte det behovet, och därför vill vi inte öppna utstationeringsdirektiv och annat. Vi anser nämligen att det då finns risk för försämringar för arbetstagarna. Där har vi kanske olika åsikter, men jag ser inga problem med lagstiftningen om kollektivavtalen bara är tydliga. 81 (): är det EU-debatt igen, och det kommer att bli många EU-debatter i detta halvår eftersom vi har EU-val . Jag är en av dem som kandiderar till för . Det gör jag inte för att jag skulle vilja ersätta den utmärkte miljöpartisten utan för att jag vill se valrörelsen som en möjlighet att folkbilda om viktiga EU-frågor.