prot · GW0996 · 2009-04-02 00:00:00 — Om materialen utsätts för höga fukthalter det måste inte vara fråga om ett byggfel eller skada med ett läckage, det kan räcka med hög luftfuktighet i rummet kan i sig sätta i gång nya reaktioner mellan de olika byggmaterialen. Det finns främmande organiskt material i byggnader. Det kommer in organiskt material som är oönskat , men det gör det garanterat senare under användningen. Det här kan vara på många sätt innehållsrikt, men det finns med mögelsporer och bakterier. Det är rätt ofrånkomligt i vår ekologiska värld. Den är inte särskilt steril. Under ogynnsamma omständigheter kan både mögelsporerna och bakterierna sedan växa till kraftigt. Det kan ske både inuti byggmaterialen så att det inte syns över huvud taget och på byggmaterialen. Anhopningarna av mögel och bakterier kan sedan i sin tur, genom sina kemiska strukturer, påverka byggmaterialen så att det blir ytterligare en möjlighet till kemiska reaktioner där byggmaterialen kan släppa ifrån sig ämnen som det inte var tänkt. Materialen kan ombildas till ämnen som man inte från början har räknat med. Mögelbakterier kan också i sig själva producera gifter av olika slag, varav en del kan vara väldigt farliga för människor att exponeras för. Modern forskning har visat att substanser av sådana gifter som kan förekomma kan finnas i inomhusluften i betydligt högre halter än vad man har trott. Många av de diffusa åkommor som stora grupper av människor i vårt moderna stadssamhälle lever med ständig hosta, snuva, hudirritation, rinnande ögon, andningssvårigheter, tryck över bröstet och allmän trötthet kan mycket väl ha sin förklaring i dåliga inomhusmiljöer. Det är nämligen mycket väl belagt att många av de kemiska substanser som kan finnas i luften på grund av de processer jag har beskrivit leder till den typen av problem. Vissa av de giftiga ämnen som kan frigöras från fuktiga hus kan utöver det jag har nämnt vara både cancerframkallande, immunstörande och till och med vävnadsnedbrytande. Mot den bakgrunden är det naturligtvis viktigt att vi har hög kvalitet i byggprocessen och även hög kvalitet i skötseln av alla våra byggnader så att den byggda miljön inte är hälsofarlig. Det gäller oavsett om vi pratar om bostäder, skolor och arbetsplatser eller andra typer av lokaler. Det menar vi från sida är av stor vikt att bevaka. Vi måste alltså utan tvivel bli mycket bättre på att upprätthålla hälsosamma byggda miljöer. Alternativet till det, att vi skulle återgå till att tillbringa en mycket större del av vår tid utomhus, tycker jag personligen skulle vara trevligt. Men för mig som politiker finns nog inte det alternativet. Om jag skulle kräva det skulle säkert ni och andra snabbt komma på att kalla miljöpartisterna för miljömuppar eller något liknande. Jag hoppas att ni tar med er det som en öppning och en möjlighet. Jag tror att många av er som representerar andra partier skulle kunna ta upp den kroken som en viktig fråga i förändringen av vårt samhälle när det gäller hur man planerar arbete, skola, utbildning, fritidsaktiviteter, den byggda miljön. Jag tror att den vägen är stängd för mig som miljöpartist av just debattekniska skäl. Ny teknik som introduceras i den byggda miljön påverkar också hälsan på många sätt. Ett exempel som redan har nämnts av är mobiltelefonin. Många länder skärper kraven hårt. Många länder har valt att sänka de tillåtna strålningsnivåerna till en tusendel av den EU-norm som vi använder oss av i . Det blir också vanligare runt om i världen att man uppmanar föräldrar att inte låta barn använda mobiltelefoner för . Det är stor skillnad på skallbenets tjocklek på ett litet barn och en vuxen. Därför är små barns hjärnor mer sårbara än vuxnas. Enligt försiktighetsprincipen borde det vara självklart att vi undviker att använda både nya material och nya tekniska lösningar innan vi vet om det är skadligt. Det borde enligt försiktighetsprincipen vara självklart att det åligger den som introducerar både nya material och ny teknik att bevisa de här materialens och den nya teknikens oskadlighet, i stället för att de som drabbas ska tvingas bevisa orsaken till de ohälsoeffekter som de drabbas av. När det gäller byggmaterial finns det exempelvis väldigt tuffa arbetsmiljöregler, som vi i utskottet till exempel har varit på seminarier och tittat på. Det innebär till exempel att byggjobbare i vissa byggmoment är tvungna att bära andningsskydd och skyddskläder. Men när sedan en lokal är klar antar man bara, av någon orsak, att tiden till dess man använder den ska läka alla faror, på något mystiskt sätt. Det kan innebära att efter det att man inte har fått gå in på en sådan här arbetsplats utan andningsskydd och skyddskläder kan det vara verksamhet för små barn där. Klimatfrågorna nämnde jag inledningsvis. De är oerhört viktiga att beakta i samhällsplaneringen. Jag menar att det redan är sent, och ändå fortsätter vi att bygga utan att beakta klimatförändringarna. Där har vi en stor uppgift att fylla när vi reformerar plan- och bygglagstiftningen. Den byggda miljön ska ofta stå väldigt . För enstaka hus kanske det bara gäller , men många byggnader ska stå . Ett månghundraårigt perspektiv måste vi nog ha i plan- och bygglagstiftningen och i vårt sätt att hantera samhällsbyggnadsfrågor framöver. anser att regeringen inte tar, som jag redan nämnde i en debatt i går, Klimat- och sårbarhetsutredningen tillräckligt på allvar. I går debatterade vi betänkande nr 21, Naturresursfrågor och vattenrätt, och då pratade jag här i talarstolen ganska länge om sårbarhetsfrågor. Jag ska inte upprepa det som jag sade då, även om jag tycker att det är en viktig grund för det här betänkandet. Sårbarhetsperspektivet måste finnas med när vi skapar verktygen det är viktigt att verktygen har en relation till den problematik vi står inför. Med utgångspunkt från de riskbilder som vi nu börjar se alltmer ta form menar vi från sida att en ansvarstagande regering måste börja planera för strategiska investeringar också. Då handlar det mycket om olika infrastrukturdelar i vårt samhälle, med ett syfte att just hantera de förändringar som vi ser att klimatförändringarna kommer att leda till och på det sättet förebygga, eller om det inte går att förebygga åtminstone med bra planeringsinstrument minimera de framtida skador, problem och kostnader som annars skulle komma. Ett av många förslag som tas upp i den inledande, summariska delen av betänkandet handlar om krav på förändringar i . Det är naturligt. Vi kräver i en motion bland annat att man måste stärka kopplingen mellan och miljömålen i . Vi föreslår även att lagstiftningen bör ändras så att klimatmålen blir mer styrande även i kommunernas översiktsplanering och att det på det sättet blir tydligt att vi lagstiftar så att det i översiktsplanearbetet ska tydliggöras att utsläppen av till exempel växthusgaser är en av de faktorer som man måste ta hänsyn till i det arbetet. föreslår även att länsstyrelserna ska få en starkare roll att granska och följa upp hur kommunerna hanterar sitt planarbete och framför allt sitt översiktsplanearbete. Vi har ju som samhälle, både från ett nationellt perspektiv och från ett regionalt perspektiv och i kommuner, och naturligtvis också som privatpersoner och företag, begränsade resurser. Det innebär att vi inte har råd att göra alltför stora misstag. När vi nu ska ta oss an de stora utmaningar vi har gäller det att vi inte måste göra om saker , att vi bygger en dyrbar väg eller järnväg på ett sådant sätt att det visar sig att landförskjutningar, erosion, kanske en höjning av havsnivån eller effekter av kraftigt regn och kraftig torka som kombination gör att vägbanken inte håller för de påfrestningar som den utsätts för och måste byggas om. Därför är det viktigt att vi har väldigt tydligt och bra underlag. Det måste olika statliga myndigheter hjälpa till med att ta fram. Vi måste alltså göra rätt redan från början. Det är vår mening. Då är det viktigt att ha starka uppföljningsinstrument. Jag vill också nämna att det i det här betänkandet behandlas motioner som tar upp andra dimensioner på planeringsarbetet. Kortfattat vill jag nämna att har ett antal förslag som handlar om jämställdhetsfrågor i planeringsprocessen. Väldigt kort kan jag säga att det handlar om att tidigt involvera kvinnorna i planeringsarbetet och det perspektiv som följer med kvinnornas yrkesval och vardagsliv. Det visar sig att så inte sker . Även här menar vi att det finns ett behov av att länsstyrelserna granskar i vilken mån kommunerna lever upp till att jämställdhetsperspektivet inte tappas bort i den kommunala planeringen. Vi föreslår att länsstyrelserna ska ha en mer långsiktig roll också, att arbeta med att ta fram strategier för jämställdhetsarbetet i planeringen i kommunerna. Så kommer jag till tillgänglighetsfrågorna. Där är vi oroade för att det fortfarande tyvärr finns exempel på att man bygger med bristfällig tillgänglighet. Det är samma sak där, att vi har begränsade resurser, så vi menar att vi inte har råd att låta sådana misstag uppstå. Här har kommunerna ett stort ansvar att övervaka och se till att inte släppa igenom projekt där man bygger med en tillgänglighet som inte är acceptabel. Även här finns det förslag i våra motioner med exempel på åtgärder som regeringen kan vidta för att skärpa kraven på kommunerna så att det inte inträffar. Byggfelsförsäkringen, som är och som även omfattar småhus, fungerar inte som det var tänkt när lagstiftningen antogs. Eftersom försäkringsbolagen kan friskriva sig från det som man kallar utvecklingsfel kan varken byggbolagen eller försäkringsbolagen i praktiken ställas till ansvar. Det innebär att byggbolagen inte har några ekonomiska incitament att från början bygga rätt, utan man skulle snarare kunna påstå att det är tvärtom. Det är kanske att tolka det fult, men det finns intresse av att få bygga två gånger och få fullt betalt varje gång. Därför menar att regeringen borde se till att det här kryphålet i byggfelsförsäkringen tas bort. Vi tycker också att man bör införa ett nytt mål i energieffektiviseringen för bostadssektorn. Det målet borde utgå från den totala energianvändningen i en byggnad, eller i en bostad om det är en bostadsfastighet, och inte kopplas till storleken. Vi gör bedömningen att med ett sådant mål kan man påskynda energieffektiviseringen och få en halvering av energianvändningen i bostadssektorn . Där har av talartid gått, och vi måste bryta för votering här. (forts. 15 §) 14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU18 Tillfälliga åtgärder i en nationalstadspark Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 248 för utskottet 18 för res. 1 83 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 s, 79 m, 23 c, 18 fp, 15 kd, 13 mp För res. 1: 18 v Frånvarande: 30 s, 18 m, 6 c, 10 fp, 9 kd, 4 v, 6 mp Punkt 2 (Tillfälliga åtgärder i en nationalstadspark) 1. utskottet 2. res. 2 (mp) Votering: 237 för utskottet 13 för res. 2 19 avstod 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 s, 81 m, 23 c, 18 fp, 15 kd För res. 2: 13 mp Avstod: 19 v Frånvarande: 30 s, 16 m, 6 c, 10 fp, 9 kd, 3 v, 6 mp Punkt 3 Kammaren biföll utskottets förslag. CU24 Bortförda barn i internationella förhållanden 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 137 för utskottet 132 för res. 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 23 c, 18 fp, 15 kd För res. : 100 s, 19 v, 13 mp Frånvarande: 30 s, 16 m, 6 c, 10 fp, 9 kd, 3 v, 6 mp CU25 Sms-lån och överskuldsättning Punkt 1 (Sms-lån) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 136 för utskottet 132 för res. 1 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 23 c, 17 fp, 15 kd För res. 1: 100 s, 19 v, 13 mp Frånvarande: 30 s, 16 m, 6 c, 11 fp, 9 kd, 3 v, 6 mp Punkt 2 (Överskuldsättning) 1. utskottet 2. res. 2 (s) 3. res. 3 (v) Förberedande votering: 104 för res. 2 20 för res. 3 144 avstod 81 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 151 för utskottet 100 för res. 2 18 avstod 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 81 m, 23 c, 18 fp, 15 kd, 13 mp För res. 2: 99 s, 1 v Avstod: 18 v Frånvarande: 30 s, 16 m, 6 c, 10 fp, 9 kd, 3 v, 6 mp 15 § (forts. från 13 §) Plan- och byggfrågor (forts. CU30) 96 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Ordet återgår till , vars anförande bröts av voteringen. 97 (): Jag var inne på byggfelsförsäkringen när vi slutade. Vi i anser att det finns ett kryphål i den. Genom att man hänvisar till utvecklingsfel blir varken byggbolagen eller försäkringsbolagen ersättningsskyldiga och kan inte stå till svars för de byggfel som finns. Vi menar att regeringen måste ta initiativ till att lösa den problematiken. Vi har också i en motion ett förslag till ett nytt sätt att formulera energieffektiviseringsmålen för bostadssektorn. Vi menar att man genom att knyta energieffektiviseringsmålen till den enskilda bostaden, alltså till funktionen, i stället för till ytan ganska snabbt skulle kunna få ganska stora effekter på energibesparingen. Vi menar att man på det sättet skulle kunna nå en halvering av den nuvarande energianvändningen i bostadssektorn . Bara för att förekomma någon sorts kritik vill jag säga att vi i anser att av den energianvändning som vi över huvud taget har i vårt land måste vara långsiktigt hållbar och komma från klimatneutrala källor. Det vill jag säga, så att det inte blir något missförstånd där. anser också att energimålen i nybyggnadsnormen måste skärpas. Det kan ske på olika sätt. De relativt nya målen med per kvadratmeter norr om och 90 söder om är ett klart steg framåt. Men det går naturligtvis att göra precis som man har gjort på andra politiska områden där man har försökt att skapa tidtabeller. Man säger då att man ska ned eller . Den typen av beslut skulle kunna vara väldigt teknikdrivande. Om man vet att man inom en viss tidsintervall ska uppnå ett krav är det teknikdrivande. Man ger då också aktörerna, både beställarna och producenterna, en förutsägbarhet som de kan arbeta utifrån. Vi har också kravet i en av våra motioner på att passivhusnormen borde vara den gällande vid nybyggnation. Jag bor själv norr om . Där har vi ett passivhus där man har lite problem med att det är för varmt, så det är en teknik som uppenbarligen fungerar mycket bra. Man använder alltså enbart den energi som kommer från de människor som vistas i huset och från de maskiner som används. Vi har ju en del maskiner. När en tv-apparat används kan det ofta handla om , och det kan kanske ligga på när den inte används, om man inte har dragit ur sladden. Det blir mycket energi på det sättet från olika apparater som bidrar till att hålla huset varmt. Många av de förslag som för fram genom de motioner som behandlas i det här betänkandet är faktiskt ursprungligen utarbetade av personer som är centralt placerade i till exempel svensk byggindustri eller olika intresseföreningar som till exempel . Många av de förslag som vi har kommer direkt från Klimat- och sårbarhetsutredningen eller till exempel från . I går, , debatterade vi det betänkande som jag har nämnt om naturresursfrågor och vattenrätt. Nästan alla de förslag som vi hade där kom direkt från Klimat- och sårbarhetsutredningen. debatterade vi betänkandet om tillfälliga åtgärder i nationalstadsparker. Jag var inte snabb nog att trycka på knappen för att få en replik när det gällde anförande. Därför vill jag nu bara påpeka att de förslag som vi hade i det betänkandet gällde de punkter som vi tyckte var viktigast i det som fanns på lista över brister och problem som de såg i det förslag som kom från regeringssidan. Vi menar att våra förslag oftast jag ska inte säga alltid; det skulle man ju vilja säga är väldigt väl beredda. Det finns mycket arbete bakom dem. får man en känsla av att företrädare för andra partier tror att vi inte har den bakgrunden bakom våra förslag för att vi kanske inte är så professionella när det gäller att framföra dem. Därför vill jag passa på att påpeka det. Sedan har jag några saker kvar som jag inte riktigt har hunnit fundera ut hur jag ska presentera, men jag vill ändå säga några ord om det. Det gäller då förslagen på området som handlar om inomhusmiljö. han är tyvärr inte här nu påpekade i debatten att det är väldigt tydligt att mycket utomhusvistelse ger god hälsa. Det är ju det omvända mot det jag inledde mitt anförande med, nämligen att det faktum att vi nu har så stor andel inomhusvistelse leder till ohälsa. Det här är ett stort problem. Trots att problemet med det som man brukar kalla för sjuka hus, fast det är ett väldigt diffust begrepp när det gäller dålig inomhusmiljö, är någonting som har funnits i den svenska debatten i kanske är det oftast de enskilda individerna som får ta de stora olägenheterna och nackdelarna och som drabbas hälsomässigt, ekonomiskt och socialt. Där menar vi att samhället faktiskt har ett stort ansvar att ta. Vi har ett antal förslag på hur man skulle kunna göra det tydligare både när det gäller skarpare krav på hur man får bygga och när det gäller att de här symtomen måste tas på allvar. En ökad satsning från staten på att förebygga de här problemen i inomhusmiljön skulle, menar vi, också leda till stora samhälleliga ekonomiska besparingar. Det handlar ju om väldigt många människors arbetsförmåga som går förlorad. Man har faktiskt gjort långtidsstudier som visar att det är av dem som drabbas som fortfarande inte har kommit tillbaka till arbetslivet, så det handlar om väldigt mycket mänskliga resurser som går förlorade. Då tycker vi i ett förslag som vi har att regeringen åtminstone borde tillsätta en utredning som tittar på hur stora de här förlusterna är. Tyvärr är det inte lätt för dem som forskar på det här området att få forskningsanslag. Där skulle faktiskt regeringen kunna ställa de rätta frågorna, och så kanske vi skulle kunna få lite mer kunskap på området. Jag tror nämligen att om den verkligheten skulle tydliggöras i en statlig utredning skulle den politiska hanteringen bli väldigt annorlunda. Vi har också förslag på någonting som vi kallar för en byggkvalitetsinspektion. Vi vill nämligen inte att vi ska fortsätta att bygga fel. Vi har ett förslag på en därför att vi menar att det ska vara precis som det är på andra områden i samhället. Vi har en för flygolyckor och för sjöolyckor och så vidare. Den katastrof som finns i den byggda miljön är av minst samma dimension. Det skulle behövas en koncentrerad satsning för att faktiskt reda ut vilka som är problemen och vad man kan göra åt dem. Det finns länder som har satsat resurser på det här. I har man faktiskt numera dragit en slutsats som gör att man i huvudsak river husen. Jag hoppas att vi inte ska hamna där utan att vi kan hitta bättre lösningar. De byggnader som står från miljonprogrammet till exempel är ju en resurs som vi åtminstone till största delen borde kunna använda även långsiktigt . Vi har ett förslag om en garantitid. Vi tycker att man från samhällets sida borde kunna ställa krav. Det här är ett förslag som kommer från de stora byggbolagen. De tycker att vi ställer för låga krav. Minst garantitid borde man kunna lämna när det gäller att en byggnad inte är hälsovådlig. får man för vissa bilmärken rostskyddsgaranti, men man får en tvåårig garanti om att en byggnad ska fungera, och den garantin är i praktiken ingenting värd. Det skäms byggindustrin för, så det är de som har uppvaktat oss i den frågan. Vi tycker att regeringen skulle kunna ta tag i det. Sedan behöver inomhusmiljön följas upp på olika sätt. Senast det gjordes något större på det här området var när man införde den obligatoriska ventilationskontrollen, som tyvärr inte tar hänsyn till den förändrade användning som byggnader kan vara utsatta för under sin livstid. Man ska uppfylla de krav som fanns när installationen gjordes, och det är sällan som det faktiskt överensstämmer med den verklighet som man lever i. Det kan vara lokaler som barn vistas i där man har dimensionerat ventilationen för 25 personer. Man gör kontrollerna, och det funkar. Det är bara det att det finns 30 barn eller 32 barn i den här lokalen i stället. I bostäder kan det vara så att man har dimensionerat ventilationen för fyra personer och att det nu kanske är sju personer som bor där. Det är fallet i till exempel . Ni har säkert hört om en hel del skandaler som har avslöjats om en norsk fastighetsförvaltare som har ett område där. Det är faktiskt grundorsaken, att man inte tar hänsyn till att det är så pass många fler människor som bor i lägenheterna . Vi tycker också att man borde utveckla bostadsanpassningsbidragen (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Får jag bara uppmärksamma talaren på att han har överskridit sin anmälda talartid .) Det var sista punkten, bostadsanpassningsbidragen. Vi har förslag på att de ska utvecklas så att de som drabbas av de här skadliga inomhusmiljöerna och även elöverkänslighet kan få stöd för att anpassa sina bostäder efter den situationen. 98 (): Precis som en del av de föregående talarna har tagit upp är detta ett motionsbetänkande. Vi väntar en proposition om plan- och byggfrågorna . Det innebär att jag bara tar upp de mer principiella delarna här och återkommer till debatten när vi får propositionen. föreslår att säger nej till motionerna i detta motionsbetänkande. Bland annat hänvisar man till det pågående arbetet med PBL men också andra förslag som har varit och tidigare, också våra tidigare ställningstaganden. Tittar man på är den . Den kom till 1986. Naturligtvis har mycket hänt, vilket innebär att man måste se över den. Det har också varit nödvändigt att ta en del andra beslut under resans gång. har en lång tradition av planering. kom den första lagen som beskrev huru by skall bringas till skifte. kom den egentliga planlagen. Det har naturligtvis gett en bra planering genom decennierna, men vi kan också se exempel på skrämmande planering såväl nu som då. Det har varit olika filosofier under olika decennier. Det är bara att åka runt och se hur det ser ut. Man kan nästan peka ut vilka som är 80-talsområden, 70-talsområden och 60-talsområden. Det har också varit en otrolig detaljplanering under gångna decennier. Tittar man på det som kanske har påverkat svensk planering mest har det varit det så kallade miljonprogramsbyggandet. beslutade om startskottet för byggandet av drygt en miljon bostäder under och . Det är nästan . kan vi fira en 45-åring som har gjort ganska stora intrång och spår i den svenska bostadspolitiken. En del har varit bra. En del har varit mindre bra. Det som har varit bra har naturligtvis varit de stora lägenheterna och de gröna områdena, bilfriheten med mera som har gjort att de här områdena har varit ganska väl planerade områden. Men ser man det historiskt och kan man konstatera att de stora gröna områdena också har byggt en otrygghet. Det är inga naturliga gaturum, stora buskage med mera som har skapat många av de stadsbyggnadsproblem som vi ser i städernas miljonprogramsområden. Man kan också se hur man har ändrat inställning till inne- och utemiljöerna, hur det har varierat genom decennierna. Det har blivit ännu viktigare när man ser exempel från miljonprogramsområdena i , Herrgården, där stora problem med både inomhus- och utomhusmiljön kan ses. Det är också kopplat till en del av de motioner som finns där man tittar på byggfel och byggfelsförsäkringar som är viktiga frågor som vi har möjlighet att återkomma till i de utredningar som man har deklarerat ska komma. tar upp i sina motioner mobilfria zoner och buller som har tillkommit i den planering som man har kunnat se när den egentliga tillkom . Mobilfria zoner i kommunerna tror jag är ganska svårt att genomföra.