prot · GW09134 · 2009-06-17 00:00:00 — Det förs dessutom en diskussion om att man inom lantbruken har möjlighet att använda ved för att elda med i sin panna i det egna hemmet utan att ta upp den delen till beskattning. Vad man då diskuterar är kanske någon promille av ett företags omsättning. Vad vi här diskuterar är att av omsättningen ska vara nollbeskattad. 141 () replik: Uttagsbeskattningen är frivillig, säger . Och det är klart att det inte är någon som tvingar dig att köpa elen från vindkraftskooperativet när du väl har gått med. Man kan ju gå med där och sedan köpa el någon annanstans, men då tappar man ju lite av poängen. I det ljuset är det inte längre en frivillig skatt, utan det blir någon form av straffbeskattning på dem som redan har betalat en insats för att vara med i vindkraftskooperativet och som därutöver får betala en uttagsskatt på mellanskillnaden mellan marknadspriset för el och det pris de betalar för den kooperativa elen. Jag tycker att det är synd att man har kommit fram till det ställningstagandet från , för detta slår undan benen för en positiv utveckling för vindkraftskooperativ. Vi ser att vindkraftskooperativ kan öka legitimiteten för vindkraftverk när människor kan vara delaktiga i vindkraftverken själva. Varför ägnar du, , hela ditt anförande åt att motverka vindkraft? Jag trodde att gillade vindkraft. 142 () replik: hade vi en diskussion här i kammaren. Jag fick då inget svar från de inblandade parterna i det principiella ställningstagandet mellan de olika associationsformerna. Därför tog jag upp frågan med skattefolket här och för att ni kanske är mer principiellt insatta. Jag ville höra er inställning i frågan. Det är dock uppenbart att ni inte har djuplodat frågan utan har agerat mer utifrån ett känslomässigt perspektiv. Jag förstår känslorna i detta sammanhang eftersom även jag vill stimulera vindkraftskooperativen. Men låt oss göra det på ett sätt som är hållbart och som passar in i regelsystemet. Det gör inte det förslag som ni har lagt fram. 143 () replik: talar om känslomässiga motiv. Det är mycket möjligt att det är känslomässigt för en och annan, men frågan om vindkraftskooperativ är en fråga som upprör många människor. Det är kanske en viktig känsla för oss politiker att ta till oss. sade i sitt anförande att ett av problemen är att det kan vara olika tolkningar vid olika skattemyndigheter. Bara det kanske är en signal till oss politiker att ta upp frågan och ta den på allvar. Det är viktigt att vi har en uttagsbeskattning. Har man möjlighet att ur någon typ av rörelse ta ut varor och tjänster ska det naturligtvis beskattas. Något annat gäller inte. Frågan om vindkraftskooperativen har dock blivit lite speciell. Här handlar det om att sätta ett speciellt pris på elen. Då har man använt ett marknadspris. Meningen med vindkraftskooperativet, meningen med föreningen, var att både få fram el till ett bra pris och att den ska produceras på ett miljömässigt riktigt sätt. Vi från den rödgröna oppositionen har i en gemensam reservation menat att detta behöver ses över. Det tycker jag är rimligt mot bakgrund av att det tolkas på olika sätt och att det har rört upp känslor. Vi kanske är inne på ett område som vi inte har varit inne på tidigare. 144 () replik: Jag tror att och jag är tämligen överens om principfrågan som jag ställde. Det verkar som det. Uttagsbeskattningen upprör många. Det är inte den enklaste matematiken när man börjar borra i frågan. Det är ingen allmogefråga. Det hade kanske varit enklare om man hade kört den raka vägen och haft en reavinstbeskattning på det utfall som kooperativet hade. Det ger dock en högre skatt än vad uttagsbeskattningen ger. Därför har man valt uttagsbeskattningen. Vi har alla en pedagogisk uppgift i att se till att sakfrågan och så vidare går fram till dem som gör dessa satsningar. När man gör en jämförelse har en vanlig köpare ett inköpspris i storleksordningen medan kooperativet med uttagsskatt ligger på . Det är alltså ett väsentligt bättre pris än om jag går och köper elen själv på marknaden. Man kan alltid diskutera hur man bestämmer marknadspriset, men där har vi ett vedertaget sätt via elbörsen . Jag vet inte hur man annars skulle göra denna beräkning. Tittar man på avkastningen och jämför de två olika system som kooperativen har att välja mellan är det ett rimligt och mycket bra utfall för att göra dessa satsningar. 145 () replik: Betänkandet handlar om skatteutgifter. Vi kommer ned på en väldigt detaljerad nivå när det gäller uttagsbeskattning av vindkraftskooperativ. Vindkraften har väl gynnats på andra sätt genom stöd och så vidare över statsbudgeten. Att föra en diskussion om på vilket sätt vi ska gynna vindkraft i vindkraftskooperativ eller framställa el genom vindkraft är väl bra. låter det på som att det inte vore det. tycker jag att ska svara på några frågor som jag ställer. Det var ändå jag som begärde replik på . Jag tycker att jag har ställt upp och försökt svara på frågor. Mina frågor gäller alliansens skattehöjningar. Ni talar mycket om era skattesänkningar, men jag skulle vilja tala om era skattehöjningar. På två områden höjs skatten i alliansens . De människor som går ut i arbetslöshet och går från jobb till a-kassa får en skattehöjning. Hur många de är vet jag inte exakt, men de blir tyvärr fler och fler. Det handlar också om skattehöjningar i kommunsektorn. Alla kommuner har inte tagit sina budgetar , men vi vet redan att det finns kommuner som kommer att höja sina skatter. Vad är kommentar till att ni genomför så stora skattesänkningar så att ni i princip tvingar kommunsektorn att genomföra skattehöjningar för att man via statsbudgeten kan kompenseras för den försämrade ekonomi man har fått på grund av lågkonjunkturen. Och vad vill säga till alla dem som går ut i arbetslöshet och får en högre inkomstbeskattning? 146 () replik: Jag vet att många kommuner har det svårt. befinner vi oss i en global finanskris. Vissa experter säger att det är en depression. Naturligtvis kommer detta att påverka alla. Även om vi hade haft resurserna är frågan om det hade varit rätt att ge kommunerna mer pengar än vi redan har gjort. Vi har gett kommunerna rätt rejält med pengar. gäller det att följa utvecklingen. kan aldrig kommun- och landstingspolitiker krypa undan ansvaret för sin verksamhet. Det finns möjligheter att analysera vidare hur man kan effektivisera. Läser man exempelvis Kommuner och Landstings resumé över situationen säger man att effektiviseringarna måste gå vidare inom kommun- och landstingssektorn. vet jag av egen erfarenhet att detta inte är lätt. Jag ska själv i väg på en fullmäktigedebatt om budgeten där man diskuterar skattehöjningen. I det fallet är det dock mycket tydligt att man väljer den enkla vägen. Jag tycker att man ska ställa krav på de kommun- och landstingspolitiker vi har; det är ingen som har sagt att det ska vara enkelt att vara politiker. Här gäller det att ta ansvar och analysera de vägar som finns. Beträffande vindkraften tog jag upp frågan eftersom vi har diskuterat saker som vi har diskuterat ett antal gånger förut. Det har varit repris på repris på repris. Jag tänkte att vi kunde ta upp någon fråga som vi inte har diskuterat och att vi i och med att vi var oense i utskottet kunde föra upp frågan på bordet så att vi i alla fall fick diskutera den politiskt. Det har vi faktiskt inte gjort. Det var därför jag lyfte upp frågan. Något nytillskott i debatten tyckte jag att vi behövde. När det gäller vindkraftskooperativen är både jag och mitt parti stora förkämpar för den kooperativa lösningen och även för vindkraften, och vi gör allt för att stötta den. Det måste dock ske inom rimliga gränser och på ett sätt som inte förstör uppbyggda system. 147 (): På kammarens bord ligger nu den spännande frågan om redovisning av skatteutgifter som vi diskuterar just . Jag har fått på mig. Jag hoppas att jag klarar mig inom den ramen. Eftersom detta är skatteutskottets sista debatt önskar jag utskottets ledamöter, herr talmannen, övriga ledamöter och skatteutskottets personal en trevlig och skön sommar. har haft väldigt många sammanträden och behandlat många ärenden . Eftersom jag ser att förre utbildnings- och högskoleministern finns i salen vill jag säga att har fått en ny efterträdare till , nämligen som blev utnämnd alldeles . Vad har hänt på skatteområdet och skatteutgiftsområdet under de här tre åren? En sak som vi från majoritetssidan har efterlyst väldigt länge och som har utlovats väldigt länge är en rättvis skattepolitik. Hur jag än har läst i alla betänkanden har jag inte kunnat finna vad rättvis skattepolitik är. Därför har vi ett intressant fjärde år av att se fram emot då vi ska få se vad en rättvis skattepolitik är. Jag är alldeles övertygad om att vi kommer att få se det. Det embryo som vi har sett i olika former ska vägas samman. Det är en stor uppgift som förestår. sade att oerhört mycket har hänt på skatteområdet. Jag tycker att det är riktigt. Det har hänt väldigt mycket. Det kontrasterar mot den andra åsikten som vädrades här , nämligen att ingenting har hänt och att regeringen är passiv. Båda de sakerna kan inte vara sanna. Det är helt omöjligt. Man kan inte ha en passiv regering som gör en massa saker. Man kan, som och flera andra, tycka att det har gjorts fel saker. Det är en annan sak. Oppositionens grundläggande ståndpunkt i skattefrågan är att vi har sänkt skatterna för mycket, å andra sidan vill oppositionen att vi ska stimulera ekonomin mer. Jag har en fråga som jag har ställt till skatteutskottets värderade vice ordförande. Det är ju fråga om 85 miljarder den här mandatperioden. Hur många extra jobb hade det blivit på i om vi inte hade sänkt skatterna med 85 miljarder? Hur många fler bilar hade vi sålt om vi hade haft 85 miljarder högre skatt? Det är ju fysiska människor som har fått den skattesänkningen. har fått den här frågan , men han har inte lyckats besvara den vid ett enda tillfälle. Hur många fler Volvobilar skulle man ha sålt om skatten hade varit 85 miljarder högre? Vi har gjort många andra saker som och och jobbskatteavdraget. En sak som vi har gjort väldigt bra tillsammans är att vi har sett till att få bort många möjligheter att undkomma skatt. Vi hade det uppe vid det senaste skatteutskottsmötet och det förelåg stor enighet. Eftersom jag inte vill förlänga denna debatt mer avslutar jag med att önska herr talmannen en trevlig sommar. 148 (): Jag instämmer i och yrkar bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande nr 33. Ett grundläggande synsätt i alliansens och skattepolitik är försiktighet och ödmjukhet när det gäller att beskatta medborgarnas inkomster samt insikten att skatter därför inte har något egenvärde. Tar ut skatt gör staten, kommunerna och landstingen i huvudsak för att finansiera vår gemensamma välfärd och det samhälleliga gemensamma goda samt för att utjämna ekonomiska skillnader i samhället. Vi får aldrig glömma att den offentliga sektorn inte själv kan skapa de resurser som krävs för att vi ska ha ett så fullgott liv och samhälle som möjligt. Det är i företag som konkurrerar på en fri och öppen marknad som de offentliga resurserna skapas. Det privata näringslivet och det enskilda entreprenörskapet har alltid varit, är och kommer att vara grunden för vår välfärd och sysselsättning. Alliansens och skattepolitik syftar till att så långt som möjligt minimera de störningar och snedvridningar som uppstår i ekonomin och företagandet i syfte att kunna finansiera vår gemensamma välfärd. Därför måste skattereglerna vara lättförståeliga, väl motiverade och inte minst transparenta, det vill säga genomskinliga. Denna dag har det önskats glad midsommar och glad sommar. Jag ska lägga in detta mitt i talet för att se om någon är vaken i denna kammare där vi har besök av ett före detta statsråd. Jag vill önska herr talmannen, samtliga talmanskolleger, kammarkansliet och inte minst våra synnerligen kunniga tjänstemän på skatteutskottet, som likt en jojo har flyttat sig mellan två lokaler det här , en riktigt glad midsommar och god sommarvila. Jag återgår nu till mitt huvudanförande, och hoppas att detta avbrott inte blev alltför brutalt. Precis som regeringen redovisar det stöd som ges till företag via statsbudgetens utgiftssida faller det sig naturligt att även statens indirekta stöd ska redovisas. Det har i princip samma funktion som ett direkt stöd. Det är av lika stor vikt att visa hur enhetligheten eller i vissa fall, måste vi tillstå, bristen på enhetlighet i vårt skattesystem ser ut. Det är viktigt, inte minst ur öppenhets- och demokratisynpunkt, att medborgarna får veta vad deras skattepengar används till. När man betalar vill man veta vad pengarna används till. Att regeringen i detta fall får stöd av både och det är värdefullt och positivt. Det ska ses som ytterligare ett steg i riktning mot att öka transparensen i vårt ofta alltför snåriga skattesystem. Varje politisk idétradition och identitet den kristdemokratiska, den liberala, den konservativa, den socialistiska, den gröna ekologistiska eller den centerpartistiskt decentralistiska har centrala grundpelare för sin ideologi. De fungerar som rättesnören som vi partiföreträdare efter bästa förmåga försöker hålla oss till när vi bygger vår politik. Utan dessa principer eller rättesnören skulle varje parti i denna riksdag bli som vilket annat parti som helst. Varje parti söker sin själ, sina rötter och sin identitet och försöker finna svar på frågan: Varför finns vi till? På samma sätt måste ett skattesystem som det svenska bygga på ett antal principer som ska följas för att inte urholka sin egen trovärdighet. Det är bland annat principen om enhetlig beskattning. Olika inkomster inom ett och samma skatteslag ska som princip beskattas med samma skattesats. Jag vet dock det är en annan av principer att ingen människa och inget system är fullkomligt. Det är inte annorlunda med ett skattesystem. Det har principer, men det efterlevs inte alltid ibland till och med rätt sällan. Av folkhälsoskäl och miljöskäl används punktskatter på alkohol, tobak och miljöfarliga bränslen i syfte att minska konsumtion och utsläpp. Olika momssatser används för att gynna viss konsumtion exempelvis kultur. Det är dock viktigt att ha ett rättesnöre i form av att optimera beskattningen; notera optimera, inte maximera beskattningen. Det är skillnad på att optimera beskattning och att maximera den. Om avvikelse i form av lägre skatteuttag leder till fler i sysselsättning och därmed ökade statsinkomster blir det slutgiltiga målet gott och ändamålsenligt. Vi får som lagstiftare och företrädare för skatteutskottet inte vara paragrafryttare utan får i viss mån vara pragmatiker. Och, herr talman, man får laga efter läge. I oppositionens motion ifrågasätts våra skattesänkningar som har gjort det mer lönsamt att arbeta och lockat tillbaka miljardbelopp från utlandet och skatteparadis därstädes genom slopandet av förmögenhetsskatten. Vidare ifrågasätts att miljontals villaägare har fått sänkt fastighetsskatt. Vi gläds över att det dock inte finns en enda invändning mot att regeringen faktiskt öppet och tydligt redovisar vilka delar av ekonomin, både vad gäller hushåll och företag, som indirekt får stöd. Det är bra och värdefullt för medborgarna att skattesystemet blir mer öppet. Men det är också bra för oss lagstiftare i och med att redovisningen gör det lättare att identifiera regelavvikelser inom olika beskattningsområden och avvikelser i förhållande till de principer som styrde skattereformen 1990. Inget politiskt parti, ej heller , är utan skuld för att skattereformen har frångåtts. Den utan skuld må träda fram, men ingen kan göra det. Jag kan dessutom klart se ett behov av att man ser över skattesystemet på nytt från grunden för att vi i den mån som vi har avvikit alltför mycket ska återgå till de fyra grundpelare som den ursprungliga skattereformen baserades på, nämligen för det första lägre skattesatser, för det andra bredare skattebaser, för det tredje en mer neutral och likformig beskattning och för det fjärde enklare regler. Dock är detta ett ämne över vår syndakatalog gentemot fyra grundpelare som vi kanske får ägna oss åt i en annan debatt. Jag vill önska också kammarens ledamöter, och inte bara tjänstemän och talmän, en glad sommar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) Föredrogs finansutskottets betänkande 2008/09:FiU21 Vårtilläggsbudget (prop. 2008/09:99). 149 HANS (): beräknar regeringen att en halv miljon människor i vårt land kommer att vara arbetslösa. Då har vi återigen massarbetslöshet i . Regeringen bedömer också att utanförskapet som var borgerlighetens viktigaste valfråga kommer att ha ökat med 300 000 människor under den borgerliga regeringsperioden. Regeringen beräknar att utbetalningarna av socialbidrag kommer att öka med . Regeringens jobbpolitik har satts på prov i en lågkonjunktur. Det visar sig inte vara en jobbpolitik som de borgerliga stod för. Det visade sig vara en socialbidragspolitik. För att hitta ett större misslyckande än den nuvarande borgerliga regeringens politik för att möta en lågkonjunktur får man gå tillbaka till den tidigare borgerliga regeringsperioden 19911994. Då gick 60 000 företag i konkurs, en halv miljon människor blev arbetslösa, och de offentliga finanserna kördes i botten. Jag tror tyvärr att det finns goda förutsättningar för att resultatet av den nuvarande borgerliga regeringsperioden kan bli än värre. Detta om något är ett kapitalt misslyckande, ett misslyckande som de arbetslösa, och inte minst de arbetslösa ungdomarna, kommer att få betala ett enormt högt pris för. Detta beror i huvudsak på den otroliga passivitet som regeringen visar för att möta lågkonjunkturen. Det är en passivitet som innebär att ungdomsarbetslösheten nu exploderar i . Redan nu är ett av de länder i som har högst ungdomsarbetslöshet. Den totala arbetslösheten ökar snabbare i än i övriga . Regeringen säger sig satsa stort för att möta lågkonjunkturen. Men det mesta av regeringens satsningar är ökade utbetalningar av a-kassa till alla de människor som blir arbetslösa. Man kan fråga sig hur ökade utbetalningar av a-kassa kan skapa nya jobb. när vi debatterade tilläggsbudget 1 såg vi socialdemokrater att en lågkonjunktur närmade sig, bland annat mot bakgrund av att tillväxten hade halverats från . Vi såg detta och hade konkreta politiska förslag för att möta lågkonjunkturen. gjorde finansoron att den redan nedåtgående konjunkturen försämrades radikalt. Vi socialdemokrater har lagt omfattande förslag här i för att möta jobbkrisen. Allt har avslagits av en borgerlig riksdag som regeringens egen politik för att möta lågkonjunkturen och jobbkrisen är ett misslyckande. Arbetslösheten exploderar nu medan regeringen passivt kommenterar och tittar på. När den socialdemokratiska regeringen lämnade över till den borgerliga regeringen skapades tusentals nya jobb , statsskulden betalades av med , och nyföretagandet låg på topp. är det precis tvärtom. går hundratals människor ut i arbetslöshet . Regeringen lånar , och konkurserna bland landets småföretagare ökar. Hade allting varit perfekt om vi hade haft en rödgrön regering? Nej, självklart inte. hade drabbats av såväl finanskris som lågkonjunktur, och arbetslösheten hade ökat även om vi hade haft en rödgrön regering. Men tiotusentals människor som är arbetslösa hade med vår politik haft jobb eller utbildning. De som blir arbetslösa en hade haft en bättre arbetslöshetsförsäkring. Människor som är sjuka hade inte ställts på bar backe. Satsningar på att mildra konjunkturnedgången och investeringar för framtiden hade genomförts. Med en rödgrön regering hade inte varit så illa ute som vi är . Regeringen monterar ned den svenska välfärden. Nya regler, omorganisation, uppsägningar och för lite pengar i har gjort att människor inte får den ersättning som de har rätt till. Jag har träffat en del av dem. Jag hoppas att också ni andra har gjort det. Vad säger man till en ensamstående kvinna, som har skadat sig på jobbet, som inte har fått sin sjukersättning ? Vad säger man till dem som kan låna av släkten? Hyra och andra räkningar ska betalas, och människor måste ha mat. Det vore intressant att höra från borgerliga politiker vad deras råd är till alla som har detta som sin vardag. Det skulle också vara intressant att höra hur en person som är sjuk, och där både läkare och psykologer har intygat att personen i fråga inte kan jobba, och som har förbrukat sina sjukersättningsdagar ska klara sig. Hur ska denna person klara av att betala sin hyra och mat? drabbas flera tusen av detta, och handlar det om ca 40 000 människor som mister sin sjukersättning. Det är också ett stort antal människor som mister sina jobb och får en a-kassa som är av den tidigare lönen. Det är ingen lätt situation för många människor som hamnar i den situationen. Nästan möts vi av nya varsel i välfärden. sker det också många uppsägningar utan varsel när kommuner och landsting gör sig av med vikarier, visstidsanställda och timanställda. och har levererat rapporter som pekar på det akuta behovet av ytterligare pengar från regeringen till kommunsektorn för att på det viset förhindra stora uppsägningar. Enligt leder regeringens politik till att så många som upp till 15 000 anställda i sjukvården, skolan och äldreomsorgen riskerar att sägas upp. 1 000 lärare är redan varslade, och ett par tusen anställda inom äldreomsorgen sägs nu upp. Jag tror att det är få som anser att vi har för många lärare och för små klasser i skolan. När det gäller de gamla går diskussionen het i samhället om att det inte finns tillräckligt många anställda i äldreomsorgen så att en gammal människa ens kan få komma ut lite grann i den friska luften. Jag har inte hört någon politiker säga att det i äldreomsorgen finns för mycket personal, snarare tvärtom, åtminstone när tv-kameran är på. I brist på ytterligare satsningar från regeringen sägs nu personal upp i skolan och i äldreomsorgen. I sjukvården är det på samma sätt. Ungefär lika många ska bort på i . ska spara och . Var sjätte anställd ska bort. I ska 1 000 jobb bort. i ska spara . I måste spara 2010 och 2011. 1 000 anställda kan komma att sägas upp. När jag på fredagens morgon läste blev jag oerhört illa berörd. En grupp läkare på beskrev hur vården ser ut på den avdelning där de jobbar. De vågar inte gå ut med sina namn eftersom de är rädda för repressalier. Men när människor dör därför att de inte får sjukvård är det droppen som fått bägaren att rinna över för dessa läkare. En 90-årig kvinna väntar i på sjukhusets akutmottagning utan att få någon vård. Hon dör av grav blodbrist. Det kändes hemskt. Vi mådde jättedåligt allihop. Så säger en av läkarna. En annan kvinna med en allvarlig infektion i kroppen låg en hel natt innan hon ens fick en ordentlig undersökning. Patienter med hjärtbesvär läggs in på gynekologiska avdelningar där personalen har helt andra kompetenser än för hjärtsjukdomar. Vissa patienter glöms helt bort. Patientsäkerheten är inte värd namnet, säger läkarna som beskriver situationen i sjukvården som ett kaos. Detta är enligt vår mening helt oacceptabelt! Vi har en jobbkris och går mot massarbetslöshet. Inte minst ungdomar kommer att drabbas oerhört hårt. Vi har också en trygghetskris. Tusentals människor mister sin sjukersättning trots att de är sjuka. Många arbetslösa ska klara sig på en ersättning som motsvarar ungefär hälften av vad de tidigare haft i lön. Vidare har vi en välfärdskris. Sjukvården, skolan och kvaliteten i äldreomsorgen riskerar att radikalt försämras. Vi har en regering som är ansvarig för denna situation. Det är inte lågkonjunkturen som har försämrat tryggheten. Det hade regeringen gjort redan innan konjunkturnedgången kom. Det är regeringens ansvar att mer pengar inte tillförs sjukvården, skolan och äldreomsorgen. Det är regeringens ansvar att lågkonjunkturen inte möts med aktiva åtgärder för fler jobb och utbildning. Det värsta är att det värsta ligger framför oss.