prot · GW0962 · 2009-01-23 00:00:00 — Frågan är varför man inte agerar mer kraftfullt. TCO skriver att vi nu går in i den kanske kraftigaste lågkonjunkturen i mannaminne. Då måste någonting göras för att förmå människor att åter ansluta sig till arbetslöshetsförsäkringen. svar är: Nej, vi gör ingenting. Det är ett återkommande svar från regeringen oavsett vem det är som ropar utanför det här huset och även utanför . Regeringen säger: Vi avvaktar. Vi gör ingenting. Jag skulle i alla fall vilja veta varför regeringen inte vill göra någonting när det gäller förändring av a-kassan när man ändå ser att det har fått det resultat det har fått. Så många människor som en halv miljon har lämnat a-kassan. Men syftet kanske är att många människor faktiskt skulle hamna i situationen att de får leva på bara och därmed tvingas ta jobb med löner under kollektivavtalsgränsen. är det som sätter lönerna i . Om ett företag inte har kollektivavtal är lönerna ofta mycket, mycket lägre. Jag är helt övertygad om att det är den politiken som regeringen egentligen genomför när man säger att det ska löna sig att arbeta. Man sänker ersättningarna, och därmed uppstår jobb med låga löner som människor ska tvingas ta. Jag har en bok på mitt bord som jag tänkte rekommendera att läsa. Den heter Barskrapad och beskriver utvecklingen i med många jobb inom tjänstesektorn men där man inte klarar av att leva på ett jobb utan måste ha både två och tre. Jag återgår till frågan som jag ställde till Littorin: Har regeringen någon avsikt att genomföra några förändringar av a-kassan som skulle kunna uppfattas som förbättringar? Jag skulle vilja ha svar på den frågan, herr talman. 67 (): Jag ställde min interpellation till angående den ekonomiska tryggheten eftersom det nu råder en trygghetskris i landet. Det råder en osäkerhet, en otrygghet och en ovisshet som bland annat gör att köpkraften minskar. Hushållen vågar inte satsa, och det fördjupar lågkonjunkturen ytterligare. Varför råder det en osäkerhet, en otrygghet och en ovisshet i landet ? Det beror bland annat på att vi har en lågkonjunktur, men det beror också på alla de åtgärder som regeringen har gjort. Regeringen har sett till att människor är osäkra och otrygga och känner en ovisshet . De känner inte någon trygghet i sin ekonomiska situation. Dessutom är arbetslösheten högre nu än 2006, när vi styrde landet. Arbetslösheten bland unga är betydligt högre nu än när vi styrde landet. Om man räknar med definition på utanförskapet är också det betydligt större nu än när vi styrde landet. Ni gick till val på fler jobb. Det löftet gällde förmodligen bara i högkonjunktur. Antagligen skulle väljarna läsa någon finstilt text någonstans om att era vallöfte bara gäller när det går bra för landet och det råder högkonjunktur i resten av världen. Eller också är det så att den borgerliga regeringen vill ha ökade klyftor och vill se till så att människor känner en oro och en osäkerhet inför att erbjuda sig att ta arbeten som det är betydligt lägre ersättning för. Dessutom har ni med er politik gjort att både utanförskapet och klyftorna ökar. När klyftorna ökar blir de som har det gott ställt rädda för dem som har det dåligt ställt. I andra länder bygger man till och med murar runt omkring vissa samhällen för att man inte vill umgås med människor som inte har tillräckligt god ekonomi. Så kan vi inte ha det i . Vi vill ha ett land som är jämlikt. Vi vill ha ett land där alla är med och där vi ser till att utjämna skillnaderna. Regeringen gick visserligen till val på att det skulle vara större skillnader och att det skulle löna sig att arbeta, men precis som sade här i sitt tidigare inlägg går det inte att säga till alla de varslade och alla dem som har förlorat arbetet att det lönar sig att arbeta. De har ju inte valt arbetslösheten själva. Det är ganska cyniskt av den moderatledda regeringen att påstå att människor har valt arbetslösheten själva. Det har de inte, . Jag tycker att det är trist att få höra säga: Jag vet att det var dumt att vi sköt ut de här människorna från a-kassan, och det är synd att de känner oro , men jag tänker inte göra någonting åt det. Jag tycker också att det är tråkigt att inte ger något ljus i tunneln. Han säger att det blir en lång vargavinter och att man inte tänker satsa vare sig på de arbetslösa eller på kommunerna. Detta kommer att fördjupa lågkonjunkturen ytterligare, och det beklagar jag. 68 (): Det framkom synpunkter här i den tidigare interpellationsdebatten på att finansministern inte svarade på alla frågor. Det kanske inte är så lätt när man är tre mot en, så jag tänkte försöka vara behjälplig och svara på några av de frågor, påståenden och missförstånd som har uppkommit i debatten. I de interpellationer som har skrivits har man försökt ge bilden av att regeringens politik inte har fungerat. Jag tycker att det kan vara värt att göra vissa reflexioner. Vi har gjort det mer lönsamt att arbeta. Det har inneburit att vi strukturellt under peaken, när det såg som bäst ut, minskade arbetslösheten med 175 000. har visserligen arbetslösheten börjat öka och sämre tider är på väg, men enligt de flesta bedömare, till exempel , kommer vi att förlora ungefär 150 000 jobb. Man kan ju bara förutspå hur framtiden kommer att se ut, men detta innebär att vi eventuellt kan befinna oss i en situation 2010 där vi efter den här fruktansvärda depressionen och historiska lågkonjunkturen faktiskt har fler människor som jobbar än när Socialdemokraterna styrde landet. Det tycker jag att Socialdemokraterna kan ta och reflektera över. Det skulle vara ganska pinsamt för er om det skulle bli så. har s, v och mp funnit varandra och ska försöka ro ihop en form av alliansliknande samarbete. Man är minst sagt inte helt överens om vilken politik som ska gälla, men det man är överens om är att spendera väldigt mycket pengar. Konsekvensen av det blir att man tar bort de strukturella förbättringar i ekonomins funktionalitet som vi nu har genomfört. Det kommer att innebära att fler människor förlorar arbetet när det inte lönar sig att arbeta. Våra jobbskatteavdrag och våra reformer har gett effekt; det är till och med LO överens med oss om. Det är möjligt att just de tre representanter från Socialdemokraterna som sitter i kammaren inte delar den uppfattningen utan står mer till vänster i partiet. Det föranleder en fråga som jag skulle vilja ställa till just dessa tre representanter. Vi fick se ett utspel från Socialdemokraterna i . De sade: Vi håller med . Vi tycker att man måste spendera mer pengar. Man kan faktiskt strunta i budgetreglerna. Här ska det verkligen investeras ut ur lågkonjunkturen! Ni verkar väldigt ivriga med detta att spendera pengar. Är ni sahlinister eller stalinister, höll jag på att säga. Står ni vid er partiledares sida eller håller ni med och om att det nu är dags att bryta principen om att hålla budgetreglerna? Jag tycker att det skulle vara intressant att få svar på det. Jag tycker också att vi slutgiltigt borde kunna lägga påståendena åt sidan om att regeringens politik skulle innebära att lönerna pressas ned och att vi får en ekonomi som den amerikanska där man måste ha två jobb för att få tillvaron att gå ihop. Det påstods under valrörelsen, och det har påståtts från Socialdemokraterna. Men det har visat sig att det inte finns någon substans i det över huvud taget. Lönerna har ökat rekordmycket . Hur ska detta behöva bevisas empiriskt för att Socialdemokraterna ska sluta fara med dessa osanningar här i kammaren? 69 Finansminister (): Vi har en debatt utifrån en serie interpellationer om a-kassans utformning. Låt mig konstatera vilka förslag regeringen har genomfört. Vi har en a-kassa som har en hög initial ersättning, , som sedan gradvis trappas ned. Vi har en ersättningsperiod som betyder att man inte kan få arbetslöshetsersättning i evig tid, utan det är en omställningsförsäkring med jobb- och utvecklingsgarantin som bortre parentes. Det är en förstärkt kontroll av att de som är arbetslösa aktivt söker arbete. Det är en finansiering byggd på en koppling mellan avgift, lönesättning och arbetslöshet inom olika sektorer. Det här är den utformning som praktiskt taget alla experter på arbetsmarknadspolitik och arbetsmarknadsekonomi rekommenderar. Det är den utformning har föreskrivit. Det var det som redan rekommenderade. Det är det praktiskt taget alla socialdemokratiska arbetsmarknadsekonomer som har jobbat med de här frågorna anser. Det var till exempel alldeles tydligt när vi hade på ett socialdemokratiskt seminarium, där han argumenterade för just den här typen av inriktning. Varför är det så? Jo, därför att arbetslöshetsförsäkringen är avgörande för hur hög arbetslöshet man har på lång sikt i en ekonomi. Det är därför den svenska socialdemokratiska regeringen man tog sysselsättningspolitiken på allvar förändrade arbetslöshetsförsäkringen med ungefär samma inriktning. Det var också då vi såg den stora nedgången av arbetslösheten. Det är därför och har genomfört liknande reformer i , och det är därför socialdemokraterna i har gjort förändringar i samma riktning. När man utvärderar det betyder det på lång sikt att löneökningstakten bättre är anpassad till produktivitet och att vi kan få en mer välbalanserad tillväxt och en högre sysselsättningsnivå. Det är väletablerade forskningsresultat. Det är en beprövad erfarenhet från och andra länder. Därför har vi valt att genomföra den här förändringen av arbetslöshetsförsäkringen. När vi höjde avgiften var det nödvändigt. Det var en period när svensk ekonomi befann sig i mycket stark tillväxt. När vi då genomförde skattesänkningar hade vi skäl att ha en hög grad av finansiering. Det här har haft olika effekter. En är att ett antal personer av olika skäl har lämnat arbetslöshetsförsäkringen. Jag har konstaterat att det finns skäl att överväga om vi därför ska sänka avgiften, och det har vi gjort i två steg, dels , dels nu denna sommar. Syftet är att se till att fler människor som har behov av en arbetslöshetsförsäkring ska gå in i den. Vi har också gjort det lättare att uppbära inkomstrelaterad ersättning i a-kassan genom att man kan få kvalificera sig dubbelt så snabbt. Det är de förändringar vi har gjort för att fler ska vilja gå in i arbetslöshetsförsäkringen. Det är entydigt så att de som har bedömt detta, alltifrån professionella akademiska ekonomer till utländska institutioner, har konstaterat att detta förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt. Socialdemokraterna föreslår en kraftigt höjd a-kassa. Det är naturligtvis kraftiga höjningar i sjukförsäkringar och alla andra bidragssystem också. Det är den socialdemokratiska linjen. Vad skulle då hända? skulle hushållen få lite mer pengar, precis som de får om man förbättrar jobbavdraget. Där har åtgärderna väldigt likartade effekter. skulle det betyda att när jobben sedan kommer stiger lönerna snabbt och i de sektorer där arbetsmarknaden och lönesättningen inte fungerar väl kommer vi att få en stigande arbetslöshet och minskad sysselsättning, precis som vi fick åren 20022004 då svensk ekonomi stod och stampade och vi hade något som man kallade för jobless growth: Återhämtningen kom, tillväxten var stark, men arbetsmarknaden stod still. Här har vi summan av kardemumman: Vår politik bidrar på lång sikt till att förstärka arbetslinjen och säkra att vi har en generös, omfattande arbetslöshetsförsäkring som ger god ekonomisk trygghet och som också är förenlig med en hög sysselsättningsnivå. 70 (): Tack, finansministern, för ett väldigt klargörande, tydligt och pedagogiskt inlägg som svarade på alla frågor! De här reformerna är till för att pressa ned lönerna, precis som finansministern säger. Det är viktigt. Det är det enda sättet att få logik i den här politiken, annars brister den fullständigt i logik. Här står finansministern och hävdar på allvar att det sätt som han har lagt upp avgiftssystemet i a-kassan på skulle påverka löneläget i branscherna. Det är bara finansministern som tror på det. Det finns ingen expert i världen som tror att det system som finansministern har riggat kommer att påverka lönesättningen i olika branscher. Att själva idén med det är att trycka ned löner är fullständigt självklart, och det erkänner finansministern. Det är samma sak med bristen på logik när det gäller nivån i a-kassan. Här säger finansministern att man ska pressa ned nivån i a-kassan för att hålla sysselsättningen uppe eller arbetslösheten nere. Även där kan vi se att när finansministerns politik genomförs stiger arbetslösheten i . Vi har en högre arbetslöshet nu sedan ni tryckte ned nivåerna. Det enda rimliga om man hade trott på sina egna teorier hade varit att sänka ersättningen nu och använda det som en konjunkturskapande åtgärd. Eftersom finansministern tror att det är nivån som styr arbetslösheten, eftersom finansministern tror att ersättningsnivån i a-kassan avgör fordonsindustrins framtid skulle finansministern naturligtvis sänka nivån på ersättningen i a-kassan för att på det sättet stimulera ekonomin. Det hade varit den enda logiska slutsatsen om finansministern hade trott på sina egna teorier. Men fungerar det så att man kan ta ett antal länder i världen och se efter vilka som har hyfsade ersättningar i arbetslöshetsförsäkringen, till exempel eller . har, trots den borgerliga regeringens massaker på den goda försäkring vi har haft, fortfarande en hyfsat generös ersättning även om den är på väg att sjunka. Om vi lägger en lista över dessa länder bredvid en lista med länder som har väldigt låga eller kanske inga arbetslöshetsförsäkringar alls och jämför sysselsättningen i länderna skulle man inse att och tillhör de länder i världen som har den högsta sysselsättningen. Inte heller där fungerar logiken i det resonemanget. Om finansministern trodde på sin egen logik skulle det enda rimliga vara att sänka nivån i a-kassan i en lågkonjunktur. Dessutom tror finansministern att det är helt rimligt för en familjeförsörjare att leva på . Det har finansministern sagt. Finansministern har sagt att man kan klara sig på den dagpenning på som man får om man har grundbeloppet i a-kassan. Han har sagt att det ligger på en nivå som gör att man kan hantera situationen, för att den är fastställd efter det. Så har finansministern uttryckt sig ordagrant. Om man tror att en arbetslös kan leva på och att en sänkt nivå på ersättningen skulle rätta till arbetslösheten, varför sänker i så fall inte finansministern nivån på arbetslöshetsersättningen till ? Jag skulle vilja få en logisk förklaring till det. Här brister logiken fullständigt. Eftersom vi har en regering och en finansminister som ofta hävdar att det här med logik och teorier är viktigt i politiken skulle finansministern, om han tycker att nivån är så viktig, kunna passa på att förklara varför man applåderar de tilläggsförsäkringar som förstör den nivå som finansministern så finurligt har räknat ut ska vara den bästa. Folk försäkrar bort den nivån. Hur kan man ena dagen applådera en viss nivå som man själv har satt och applådera tilläggsförsäkringar som förändrar den nivån? Var är logiken i det resonemanget? 71 (): Det är ett märkligt resonemang. Det låter som om vi befinner oss på en kurs i nationalekonomi. Jag försöker nu översätta detta till mänskliga öron. Den som jag tycker bäst har uttryckt den moderata arbetsmarknadspolitiken och den här synen på arbetslöshetsförsäkringen heter . Man kan se en intervju med honom på SVT:s hemsida där han mycket pedagogiskt beskriver precis den inriktning som och den borgerliga regeringen har på politiken. Han förespråkar sänkt ersättning i a-kassan och därmed också mycket lägre löner att leva på. Man kommer alltså att få in många låglönejobb. Jag tycker också att det är märkligt att man inte lyssnar på dem som faktiskt hanterar a-kassan. TCO, som är en opolitisk fackföreningsorganisation, säger: En svag arbetslöshetsförsäkring förstärker lågkonjunkturen. Då blir min fråga till : Hur kan du medverka till det? Jag har förstått att ni vill medverka till det eftersom ni inte vill ge pengar till Kommuner och Landsting så att de ska slippa säga upp personal. Men likafullt kommer många av dem som blir arbetslösa som är kommun- och landstingsanställda att få en lägre a-kassa än vad de skulle ha fått tidigare. TCO skriver också att bara var fjärde arbetslös får ut av inkomsten från a-kassan. Med resonemang borde han då se till att höja taket i a-kassan. Han fick det ju att framstå som att alla får när man går ut i arbetslöshet, men så är inte fallet. Jag tycker att det är märkligt att man står och försvarar en försäkring som faktiskt också leder till ökat socialbidragsberoende, för det är den effekten vi kommer att få. Rätt många människor kommer faktiskt att hamna på en nivå där de inte klarar av sin egen försörjning. Alla kommer naturligtvis inte att få socialbidrag därför att de lever med en annan person som har en inkomst. Man kanske bor i hus. Man kanske har en bostadsrätt. För att då kunna få ersättning från försörjningsstödet, eller socialbidrag som en del kallar det, krävs det att man säljer huset, bilen, bostadsrätten, sommarstugan eller vad man nu har innan man kan få ta del av det eller att man flyttar ifrån den man lever ihop med som har inkomst. Det här kommer också att skapa fler fattigpensionärer , eftersom man grundar hela sin pension på den sammanlagda inkomsten över livet. Det här medverkar man till, och så säger man att det leder till flera jobb. Vad man inte har sagt är: Hur skapas dessa jobb genom att människor blir fattiga? Jag är helt övertygad om att det inte skapas ett enda jobb bara för att människor blir fattiga. Däremot tror jag att många människor kommer att tvingas ta jobb under kollektivavtalslöner därför att vissa arbetsgivare inte kommer att vilja teckna kollektivavtal när det finns många som lever på , som tycker är en rimlig nivå som man kan leva på. Återigen: Varför denna orättvisa politik som bara leder till ökad fattigdom, herr talman? Det skulle jag vilja ha svar på. 72 (): Jag tyckte också att det var bra att var tydlig, särskilt till den moderata kamraten som gick in här och sade att det inte skulle bli några lönesänkningar framöver. var ju väldigt tydlig med att hög a-kassa ger högre löner när högkonjunkturen kommer tillbaka. Det kanske inte är helt överens om, men var i alla fall tydlig. sade också att man valde att sänka skatterna, och då fick man höja avgiften till arbetslöshetsförsäkringen. Det är också ett tydligt besked. Det är det val som den borgerliga regeringen har gjort. Ni vill satsa på skattesänkningar hellre än att se till att alla människor har en ekonomisk trygghet om man blir arbetslös. Det är bra att vi har en tydlig finansminister som talar om vad man menar och inte försöker påstå något annat. Det välkomnar jag. Ni gick till val på fler jobb, och ni påstod att bara man blir tillräckligt fattig finns det fler jobb. Därför sänkte ni a-kassan, och ni sänkte skatterna. var det bara så att det ju var 2006 som det tillkom 153 000 nya jobb. Det var innan ni tillträdde och innan er politik hade börjat fungera, som ni påstod skulle bli så bra. Sedan, 2007, när ni hade börjat införa de här skillnaderna, tillkom 80 000 nya jobb. Det är också jättebra, för vi befann oss i en högkonjunktur då. Vi var mycket nöjda med att det tillkom fler jobb, men det hade ingenting med regeringens politik att göra. Sedan, 2008, vet vi hur det blev. vet vi att det var sorgens år och att det var ett mycket svart år. Då hade också den borgerliga regeringens politik börjat slå igenom fullt ut, och vi vet ju att tidigare hade sagt att det skulle ta ungefär innan regeringens politik började bita. Det var också det året som blev så svart. Tyvärr ser vi inget ljus i tunneln, och ger oss inget ljus i tunneln när han säger att det kommer att bli en väldigt lång vargavinter framöver och att vi inte kan räkna med några förbättringar. Därför kan man inte satsa på de arbetslösa, man kan inte satsa på kommunerna och man kan inte ge besked om hur det kommer att bli framöver. Visst, man kan vara så tydlig som är, men man ska då inte tro att människor får trygghet nog att börja köpa mer eller att de börjar känna trygghet i att det här bara är en tidsperiod och att det snart vänder igen. Man kan inte förvänta sig det när man hör en finansminister som har ett helt annat budskap, och man kan inte heller förvänta sig att människor känner att något är på gång och att man vill satsa just på dem. Visserligen kröp ni till korset , efter lång påtryckning från bland annat oss i oppositionen. Vi har sagt att det behövs mer åtgärder och vi har lagt mer åtgärder i våra budgetförslag. Trots att ni hade ett superpaket till budget, som ni påstod att ni hade, fick ni ändå lägga fram ett extra krispaket , och ni kom med ett . Och det hjälper tyvärr inte. Ni trycks bakåt och säger: Okej då, vi måste till med lite Amspolitik. Okej då, vi måste se till att människor får mer utbildningsplatser. Men egentligen vill vi inte detta, för vi vill ha större skillnader eftersom vi tror på större skillnader. Det är det som den borgerliga regeringens politik går ut på. 73 (): Alla seriösa bedömare är överens om att regeringens politik har ökat sysselsättningen och har fått fler människor i arbete. Alla seriösa bedömare är också överens om att den lågkonjunktur som vi nu står inför inte är skapad av alliansregeringen, utan den kommer från en global finanskris. Men åtminstone tycks vara väldigt tydlig med att hon inte delar de åsikterna, utan allting är alliansens fel. Men om vi då ändå väljer att lyssna på de seriösa bedömarna, LO till exempel, som har konstaterat att regeringens reformer har skapat nya jobb kan vi fundera över detta. Om vi inte hade vidtagit de åtgärderna, om vi inte hade fört den politiken, ja, då hade vi stått kvar och stampat i samma jobblösa tillväxt som präglade regeringen . Och hade vi stått klart sämre rustade när nu finanskrisens svallvågor slår in över och kommer att ställa oss inför tuffare tider. Då hade ännu fler människor varit arbetslösa. Jag tycker fortfarande att Socialdemokraterna borde reflektera över hur pinsamt det kommer att bli för er om ni inför valet står inför den situationen att vi faktiskt, trots den enorma lågkonjunkturen, har fått fler människor i arbete än när ni satt vid makten. Sedan kan jag bara konstatera att ni tolkar alliansens politik som fan läser . Än så länge är det väl bara SAS-piloterna som möjligen har fått lite lägre löner. Vi lär väl aldrig få en situation där Socialdemokraterna erkänner att de här konspirationsteorierna inte stämmer, oavsett hur många rapporter från verkligheten som vi får. Sedan kan jag också bara konstatera att det var väldigt dåligt med svar på mina frågor om ni står vid er partiledares sida eller de skånska socialdemokraternas sida i fråga om budgetreglerna. 74 Finansminister (): började en diskussion om lönesänkningar. Jag ska försöka tydliggöra hur jag ser på lönebildningen och lönebildningens relationer mellan inflation, löner och produktivitet. Där har jag precis samma syn som LO-ekonomerna lade fast i det så kallade , där man försökte göra en omfattande och grundläggande utbildning för LO:s olika förtroendemän i hur en ekonomi med låg inflation fungerar. Vad är det som ger en löneökning? Jo, det är förändring av produktivitet och inflation. Det är de två komponenterna som finns i en löneökning. Det betyder att när det gäller reallön, alltså köpkraft, är produktivitet och reallön på lång sikt någonting som bestäms av varandra. Det vill säga att det enda sättet för ett land att höja sin lönenivå utan att vi försämrar vår kostnadsnivå och vår konkurrenskraft mot omvärlden, vilket naturligtvis skulle leda till devalveringar och minskad köpkraft eller deprecieringar och minskad köpkraft, är att höja produktiviteten. Hur höjer man då produktiviteten i ekonomin? Jo, man ser till att man har ett bra entreprenörsklimat, till exempel genom att ta bort förmögenhetsskatten.