prot · GW0973 · 2009-02-19 00:00:00 — För oss är det uppenbart att regeringen skulle ha behövt göra en djupgående analys och utvärdering av dagens vårdvalssystem innan man bestämmer sig för en tvångslagstiftning med fri etableringsrätt för privata företag. Min fråga är: Anser socialministern att förslaget till lagstiftning om vårdval i primärvården är evidensbaserat? 97 Socialminister () replik: Inte i den mening som jag tror att åsyftar, men jag menar att det i grunden är mycket väl bevisat att vi med olika verksamheter och en valmöjlighet för oss som patienter eller kunder, om man ska använda ett ord som jag ogillar i det här sammanhanget får något som bättre möter våra behov. Jag är lite bekymrad över , som har gått från att åtminstone tidigare ha fört ett resonemang som inte har varit så långt från vårt. Man har haft en öppenhet för att det inte spelar så stor roll vem det är som utför exempelvis vård. har man gått till en situation där man i stället säger att det mesta eller möjligen allt bör genomföras i regi. Man har hamnat i ett sällskap där tidigare tongångar inte riktigt känns igen. Självklart är det tillåtet att ändra sig, men jag tror att det är bra om det i så fall sägs. Är då dagens system perfekt? Nej, det är det förstås inte. Det finns väldigt mycket som fungerar väl i primärvården, men det finns också en lång rad brister som vi måste arbeta med. Jag är övertygad om att den proposition och det utskottsförslag som kan tänkas fatta beslut om kommer att leda till att vi får en vård som blir bättre utformad för att möta patienternas behov. Vi får vård som är utformad på lite olika sätt när vi får in fler aktörer, och det driver kvalitetsutvecklingen så att vi får patienter som är mer nöjda och får en större tillgänglighet, och fler människor får möjlighet att få sina besvär botade eller lindrade. 98 () replik: Som svar på min fråga om uttalandena om att vårdval ger ökad kvalitet och ökad tillgänglighet antyder socialministern att det på något sätt skulle vara väl bevisat. Det skulle jag gärna vilja syna. Om socialministern har någon information om detta som vi andra inte har fått ta del av skulle jag gärna vilja få se den. Den enkät från som det har hänvisats till i debatten ger ju en lite annan bild än socialministerns. Bland annat kommer man fram till att kroniskt sjuka missgynnas. Dessa grupper får alltså en sämre tillgänglighet. Vårdvalet har inte möjliggjort en bättre vårdprocess eller gynnat samarbetet med länssjukvården, vilket också har påverkat tillgängligheten negativt. Inte heller har vårdvalet påverkat det förebyggande eller hälsofrämjande arbetet. Man säger också att vårdvalssystemet långsiktigt hotar kvaliteten i vården samt att administration och byråkrati har ökat markant med införandet av vårdvalssystemet, vilket också har försämrat tillgängligheten. Tycker inte socialministern att den här enkäten ändå visar att det hade behövts en ordentlig analys och utvärdering av dagens vårdval innan man bestämmer sig för att lägga fram ett förslag som innebär fri etablering och ett obligatoriskt vårdval? Är själv övertygad om att regeringens förslag till vårdval i primärvården verkligen leder till en bättre, effektivare och mer kostnadseffektiv vård till att kroniskt sjuka inte ska missgynnas och att den ojämlikt fördelade hälsan inte förstärks ytterligare? Jag upplever att det saknas ett underlag för att påstå det. 99 Socialminister () replik: Alla som har varit med i politiken vet att om man ogillar ett förslag kan man alltid säga att det är för dåligt analyserat och för dåligt underbyggt. Jag är säker på att hur väl underbyggt detta än hade varit och hur mycket dokumentation vi än hade kunnat visa hade i alla fall sagt att det inte var bra. Vi menar att detta är väl underbyggt och att ställningstaganden från mängder av remissinstanser som stöder denna idé dementerar mycket av den selektiva bild som ger i sin beskrivning här. frågar om jag är övertygad om att vårdvalsmodeller leder till bättre, effektivare och mer kostnadseffektiv vård. Ja, det är jag förstås. Annars hade jag aldrig lagt fram ett sådant förslag. Jag är helt övertygad om att detta är ett väldigt viktigt steg för att utveckla den svenska hälso- och sjukvården till fromma för alla dem som har behov av att möta den på grund av åkommor eller sjukdomar, och det har vi ju alla från tid till annan. Sammantaget har vi en väldigt god grund för det som vi gör. En del av de invändningar som dyker upp handlar återigen om ersättningssystemet, som kan riggas på tusen och ett olika sätt. Därför är jag angelägen om att än en gång understryka betydelsen av att man är beredd att prestigelöst justera för att uppnå precis det som man vill åstadkomma. Det har ju i utvärderingar visat sig att man styr väl mot de mål som man sätter upp, men då handlar det om att vara tydlig, tänka igenom målen rejält och sedan också rigga ersättningssystemet så att man uppnår det. Det här är en effektiv styrmodell. Detta är inte en simsalabimlösning som löser alla problem, men det innebär att vi flyttar makt från system till oss som patienter, och det kommer i förlängningen att leda till högre kvalitet, större effektivitet och att fler människor får sina behov tillgodosedda. 100 (): Jag har tidigare här i kammaren uttalat min oro över att det vårdvalssystem som den borgerliga majoriteten i har infört ska tvingas på övriga landsting och regioner i vårt land. är detta ett faktum. Jag kan bara beklaga att regeringen med socialminister i spetsen inte har lyssnat på den massiva kritik som har framförts från olika håll. Inte minst från läkarna själva, som varnar andra för att ta efter Vårdval . Nio av tio läkare i anser att de med stort vårdbehov missgynnas av modellen. Det här är en reform som inte är anpassad till patienten utan snarare till marknaden. Den borgerliga modellen skapar möjligheten att plocka russinen ur kakan genom att etablera sig i områden som genererar mer pengar och där människor är friskare. Det är precis det som har hänt här i . De områden som har dålig folkhälsa, låg medelinkomst och hög arbetslöshet har fått ett minskat vårdutbud. Alla som kan sjukvård vet också att en samlad kompetens runt patienten är det bästa. Det handlar om team med olika professioner, som distriktssköterskor, kuratorer, sjukgymnaster, undersköterskor med flera, som möter patientens olika behov och ger vård utifrån den kompetens som krävs. Vårdvalsmodellen i har inneburit att många av dessa team har slagits sönder. Det slår hårt både mot barnfamiljer och mot äldre, till exempel. Det här beror på det införda ersättningssystemet som följer patienten. Där läggs allt fokus på läkaren. Andra ges inte utrymme att göra ett bra jobb eftersom ersättningen är betydligt högre för läkarinsatser. Det gäller för vårdcentralerna i länet att dra in så mycket pengar som möjligt. Konsekvenserna av ett sådant system blir att varje vårdcentral jagar så många besök som möjligt. Lönsammast är naturligtvis de korta och okomplicerade besöken. I har vi redan sett att patienter med flera diagnoser tvingas till flera besök eller hamnar längre bak i kön. Allt det här sker för att ekonomin ska gå ihop. Besöksersättningen går före patienten. Av de nya vårdcentraler som har etablerats finns i stort sett alla i innerstaden. Eftersom man etablerar sig i områden där man tror sig göra de största vinsterna leder det också till överetableringar i de attraktiva områdena. Våra gemensamma skatter ska inte slösas bort på det här sättet, utan de begränsade resurser som vi har måste vi fördela rättvist utifrån behov. Helt klart är att det är behoven som styr i och , utan det är lönsamheten. Min egen hemkommun , där behoven på sina håll är stora, har drabbats väldigt hårt av Vårdval , medan andra mer väletablerade områden med mindre behov har fått extra tilldelning. Jag vill understryka, som flera har försökt göra i den här debatten, att vi socialdemokrater är för valfrihet i vården. Men det som skiljer vår politik från den förda politiken i är att vi tycker att alla ska ha valfrihet, inte bara några. Det får inte vara så att marknaden ska styra var vården ska bedrivas. Den fria etableringsrätten tar ifrån de folkvalda politikerna möjligheten att styra vården dit där behoven är som störst. Man får inte heller glömma att det finns grupper i vårt samhälle som inte kan välja. På grund av sitt handikapp eller sin ålder är de fast i sitt bostadsområde. Vad händer med de här människorna om de bor i ett område som inte är attraktivt för etableringar? Konsult- och revisionsföretaget har konstaterat i en första utvärdering av Vårdval att den medicinska kvaliteten i områden med dålig folkhälsa riskeras med dagens system. Och att tvinga på övriga landet en modell som riskerar att strida mot hälso- och sjukvårdslagen då de med stora vårdbehov får stå tillbaka menar jag är ansvarslöst. Är det att garantera vård på lika villkor? Nej, fru talman, det som händer i handlar inte om att utveckla den svenska välfärden. Det här är en politik med ideologiska förtecken där marknaden får styra, inte patienterna, som fler har varit uppe och sagt här. Det är marknaden som kommer att styra det här. Det här är inte ett fritt vårdval för alla, utan det här ökar skillnaderna mellan fattig och rik och mellan sjuk och frisk. Som med så mycket annat i den förda borgerliga politiken är det de som har mest som också ska ges mest. Jag yrkar bifall till reservationen. I detta anförande instämde , , och (alla s) samt () och (). 101 () replik: Först får jag konstatera att det ett tag kändes som att jag blev förflyttad till fullmäktigesalen i . Det är ju egentligen rikspolitiken vi ska diskutera här och inte en separat modell som prövas i ett landsting. Sedan vill jag bara poängtera det som också står i lagstiftningen, att varje vårdvalsmodell utformas av varje enskilt landsting. Det är inte så att och regeringen föreskriver att en viss ersättningsmodell ska användas i alla landsting. Det står alla landsting fritt, enligt den här lagstiftningen, att utforma sin vårdvalsmodell precis så som de vill när det gäller ersättningsmodellen. Men jag begärde huvudsakligen ordet för något annat. Det påstås mycket i debatten att vi ska bygga vår politik på evidens och vetenskapliga belägg. Det har flera sagt. Då undrar jag vilka vetenskapliga belägg det finns för de påståenden som gör här från talarstolen. Det kom en undersökning, en vetenskaplig utvärdering, från vid som visar följande: Antalet läkarbesök har blivit fler med vårdvalet i . Ökningen är särskilt stor i de områden där man har lägre medelinkomst. Och den del av befolkningen som har de lägsta inkomsterna stod för av vårdkonsumtionen. Så jag undrar: Vilka vetenskapliga belägg har för de påståenden som hon gör om Vårdval ? 102 () replik: Jag gjorde mitt inlägg bara för att visa hur modellen slår i och . Jag bor själv i . Jag kommer också från en kommun som har drabbats väldigt hårt av den här vårdvalsmodellen. Det är helt riktigt som du säger att man får göra sina ersättningssystem själv. Jag är själv inte landstingspolitiker. Däremot har jag varit runt väldigt mycket på de olika vårdcentralerna. Jag har träffat läkare. Jag har träffat övrig personal, och jag har pratat med väldigt många patienter. Du hänvisade till en undersökning när det gäller antalet läkarbesök. Man har gjort ytterligare en undersökning. Jag vågar inte säga här i talarstolen vilken det är och kan inte hänvisa till den. Men man har tittat på hur det kommer sig att läkarbesöken har ökat. Då har det visat sig att samma människa har fått komma tillbaka på grund av att läkaren inte har haft tid att ta till sig flera olika sjukdomar. Speciellt i de här områdena är det ju ofta så att de har flera sjukdomar när de söker läkarkontakt. I och med att man jagar så många läkarbesök som möjligt, utifrån det ersättningssystem som man har satt i , innebär det att patienten får gå ut och beställa en ny tid för att komma tillbaka. Samma patient kan alltså komma tillbaka till samma läkare. Det här är inte bra. Jag kan också ta min egen mamma som är år som exempel. Det har visat sig vara väldigt stor skillnad. Hon har inte känt att det har funnits tid hos läkaren, utan hon har också fått beställa tid . Och många äldre har jättesvårt att ta sig till vårdcentralerna, och det är ett stort problem. Men mitt inlägg är inte något inlägg i en landstingsdebatt, utan det handlar om att visa hur det här vårdvalet kan slå. Det handlar naturligtvis också om etableringen, inte bara ersättningssystemet. 103 () replik: Jag vill bara upprepa det som är så otroligt viktigt att konstatera, att det inte är så att staten genom det här beslutet, som vi förhoppningsvis kommer att kunna fatta om eller eventuellt , talar om exakt vilken ersättningsmodell som olika landsting ska ha. Det är upp till landstingen själva att bestämma vilken ersättningsmodell de vill ha. Jag tror att det är viktigt att vi talar om det som faktiskt står i propositionen. Det andra jag skulle vilja säga är att jag tycker att det är viktigt att vi, när vi har en seriös och viktig debatt om framtiden för den svenska hälso- och sjukvården och vi talar om en så viktig reform som det här faktiskt handlar om, håller oss till det som är vetenskapliga fakta och som är bevisat. Därför vill jag upprepa den fråga som jag ställde till i förra inlägget. Jag tycker inte bara att vi kan ägna oss åt att spekulera, utan vi måste ha fakta bakom det vi säger. Då är det så att det kom en vetenskaplig utvärdering från vid som visar jag vill upprepa det att det blivit fler läkarbesök med Vårdval , att ökningen var särskilt stor i de områden där man har lägre medelinkomst och att den del av befolkningen som har de lägsta inkomsterna stod för av vårdkonsumtionen. På vilket sätt har den här vårdvalsmodellen i inneburit ökade orättvisor och slagit mot de mest socialt utsatta områdena i , om ökningen när det gäller läkarbesök är särskilt stor i de områden där man har lägst medelinkomst? Hur kan det vara orättvist om de som har de lägsta inkomsterna står för den största delen av vårdkonsumtionen? Jag tycker att detta är viktigt. Jag tar till mig alla de synpunkter och argument som finns. Men den debatt som vi för måste baseras på fakta och vetenskapliga belägg. Var finns de vetenskapliga beläggen för de påståenden som du precis gjorde från talarstolen? 104 () replik: Jag har lyssnat på hela den här debatten , och som jag har uppfattat det har det inte funnits mycket fakta i det som har sagts. Jag har också läst igenom minnesanteckningarna från den hearing som ni har haft. De styrker mina belägg. Och jag har försökt att ge en förklaring till de ökade läkarbesöken. Men jag tycker att man blandar bort korten lite grann. Man måste ju också titta på konsekvenserna för etableringsfriheten. Och jag tycker att vi, oavsett om vi är landstingspolitiker eller politiker i , har ett ansvar för de skattemedel som vi har satts som ansvariga för. Konsekvenserna av en fri etablering har i blivit att man etablerar sig i innerstaden. Man har inte etablerat några nya vårdcentraler i de områden där behoven är som störst. Det är fakta. Vi hinner inte titta på det , men det är fakta. Man har gjort nyetableringarna där man kan tjäna pengar. Man har till och med etablerat vårdcentraler som man har fått lägga ned för att det har varit en överetablering, som flera har nämnt här. Ska man bolla med skattepengar på det sättet? Det tycker inte jag är ansvarsfullt att göra. Jag ville visa i mitt inlägg hur den fria etableringen här i länet har slagit. Jag visade också på hur ersättningssystemet som har infört har slagit mot hela sjukvården i det här länet. Jag hoppas nu att de övriga landstingen inte tar över den ersättningsmodell som har. (forts. 11 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 9 § Beslut om ärende som slutdebatterats UbU5 En ny betygsskala Punkt 1 (Ny betygsskala) 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (v) 4. res. 3 (mp) Förberedande votering 1: 19 för res. 2 13 för res. 3 240 avstod 77 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 107 för res. 1 16 för res. 2 146 avstod 80 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 140 för utskottet 102 för res. 1 29 avstod 78 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 19 c, 19 fp, 19 kd För res. 1: 102 s Avstod: 16 v, 13 mp Frånvarande: 28 s, 14 m, 10 c, 9 fp, 5 kd, 6 v, 6 mp Punkt 2 (Utvecklingssamtal) 1. utskottet 2. res. 4 (v) Votering: 255 för utskottet 16 för res. 4 78 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 s, 83 m, 19 c, 19 fp, 19 kd, 13 mp För res. 4: 16 v Frånvarande: 28 s, 14 m, 10 c, 9 fp, 5 kd, 6 v, 6 mp 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats CU16 Ägarlägenheter 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 139 för utskottet 131 för res. 79 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 19 c, 18 fp, 19 kd För res. : 102 s, 16 v, 13 mp Frånvarande: 28 s, 14 m, 10 c, 10 fp, 5 kd, 6 v, 6 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. SkU21 Taxering och beskattning av ägarlägenheter Punkt 1 (Taxering och beskattning av ägarlägenheter) 1. utskottet 2. res. 1 (s, mp) Votering: 140 för utskottet 128 för res. 1 1 avstod 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 18 c, 19 fp, 19 kd, 1 v För res. 1: 101 s, 14 v, 13 mp Avstod: 1 v Frånvarande: 29 s, 14 m, 11 c, 9 fp, 5 kd, 6 v, 6 mp Amineh Kakabaveh (v) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 2 (Översyn av bostadsbeskattningen) 1. utskottet 2. res. 2 (s, mp) Votering: 140 för utskottet 132 för res. 2 77 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 19 c, 19 fp, 19 kd För res. 2: 103 s, 16 v, 13 mp Frånvarande: 27 s, 14 m, 10 c, 9 fp, 5 kd, 6 v, 6 mp 11 § (forts. från 8 §) Vårdval i primärvården (forts. SoU9) 105 (): Det tycks vara min lott att förlänga debatten, men det här är en viktig fråga. ligger på bord betänkandet Vårdval i primärvården. Det voterade betänkandet Ersättningsetablering för vissa privata vårdgivare m.m. kräver för att effektueras att dagens betänkande får laga kraft. Jag tänker på konfiskationen av allmänläkares mottagningar på nationella taxan vid försäljning som tvingas upp i respektive landstings vårdvalssystem. Det är alltid märkvärdigt, herr talman, att citera sig själv, men jag sade då: Det är värt att notera att ingen av de prövade vårdvalsmodellerna i , och får godkänt av läkarkåren enligt en enkät gjord av . En kompakt majoritet i alla landstingen anser exempelvis att regelverket är lyssna nu för detaljstyrt och leder till för mycket administration och för många redovisningskrav. Vidare sade jag: Dessutom kan man tycka att det vore bra att utvärdera, analysera och bedöma resultatet av och detaljgranska, slutbedöma och betygssätta dessa vårdvalssystem innan andra landsting börjar använda sådana. Det kanske slutar med att vi får 20 olika system. Vitsen är väl ändå att vårdval ska få lite av karaktären av att vara nationellt och följaktligen innebära att det inte spelar någon roll var du bor och inte som patient på så sätt bli behandlad olika. Visst finns det mindre skillnader mellan landstingen, men inte på långt när så mycket att vi får 20 olika system. har i sin motion Det goda exemplet Vårdval beskrivit och pläderat för detta system. Varför inte, herr talman, ta ut det bästa av de tre nämnda landstingens vårdvalssystem och sammanställa dem till ett så optimalt system som möjligt? Måste alla landsting göra sina egna misstag? Det var därför intressant, herr talman, när i förrgår, , presenterade sitt program Så borde vårdvalen utformas. Det är fråga om 24 riktlinjer för en bra vårdvalsmodell. Man säger bland annat att helt avgörande för att nå framgång med vårdval är tydliga gränser för hur vårdgivarens uppdrag ser ut och att det ges tillräckligt med resurser. Vidare betonas i riktlinjerna att landstingens roll bör begränsas till vad som ska utföras. Hur vården sedan utförs anser man ska överlåtas till dem som i sammanhanget vet bäst, det vill säga vårdgivarna som fått uppdraget, utan klåfingrig detaljstyrning. I stället för omfattande redovisningskrav kan det vara av värde med en oberoende och regelbunden inspektion av vårdgivarna kanske typ en ny skolinspektion. Resultatet återrapporteras till berörda vårdgivare och redovisas öppet. I gårdagens uppmanar man till att lyssna till professionen. Man borde kunna förvänta sig av politiker att utvärdera sina projekt och att ansvarigt statsråd nu gick han i väg igen, käre , han kanske ska åka skidor, jag vet inte ska vara försiktig med skattebetalarnas pengar i dessa kristider. Det verkar annars finnas hur mycket pengar som helst när något nytt ska introduceras. Sannerligen ser man inga tecken på finanskris i dessa avseenden. Hur mycket var det det där värdelösa för kostade? Vad som är oerhört intressant när ett så här pass stort projekt ska genomföras är dialogen med verkligheten. Enmansutredaren gör säkert ett bra jobb, men vilka lyssnar han på? Kan man lita på att hans förslag är de riktiga och de enda saliggörande? Låt mig kort redogöra för ett inlägg i nr med rubriken verkligen råd att tappa 200 allmänläkare?, skriven av , ordförande i , privata allmänläkares förening. Hon skriver: Bristen på allmänläkare är primärvårdens största problem, med eller utan vårdval. Vissa landsting genomför aktiva värvningskampanjer i andra EU-länder för att till nöds fylla basbehovet av allmänläkare. införs regleringar som riskerar att ytterligare försämra tillgången, då cirka 200 privata allmänläkare lägger ned sin verksamhet. Det rör sig om kompetenta läkare med stor erfarenhet och som arbetar med god tillgänglighet och stor kontinuitet. Från ett patientperspektiv rör det sig om upp emot en halv miljon läkarbesök som inte kommer att bli av om dessa läkare försvinner. Vad syftar hon på? Jo, en enkät till medlemmarna med frågan vad de avser att göra om eller när lagen om läkarvårdsersättning upphör. har ju fått ett tilläggsuppdrag att utreda ett nytt ersättningssystem för privata vårdgivare. Kommer vederbörande läkare då att gå över till vårdvalssystem eller lägga ned sin verksamhet? Svaren var entydiga, herr talman. av de på taxan verksamma allmänläkarna avsåg att gå över i vårdvalssystem 2010. Om man längre fram inte kan få jobba kvar på taxan avser att lägga ned sin verksamhet. Det är av medlemmarna som kommer att välja en annan tjänstgöring som allmänläkare, och , en fjärdedel, kan i detta läge tänka sig att gå över till vårdvalssystem. Betänkandet Ersättningsetablering för vissa privata vårdgivare m.m. som voterade om för sedan innebär att en läkare som köper en mottagning av en läkare på nationella taxan tvingas upp i respektive landstings vårdvalssystem. Den nationella taxan försvinner på så sätt till att börja med för allmänmedicinare och övriga organspecialister vartefter vårdval införes för respektive specialitet. Ett kan jag garantera, herr talman: lär inte stå på kö! skriver vidare: Särskilt tråkigt är det att man i förslagen inte heller har beaktat de allmänläkare som subspecialiserat sig och driver profilerade mottagningar med inriktning på bland annat smärtbehandling och ortopedisk medicin. Dessa läkare har ringa möjlighet att ingå i ett vårdvalssystem och kommer att bli tvungna att lägga ned sina mottagningar. Vart ska deras patienter vända sig? Vad som sker är ett stort resursslöseri. Har råd att tappa alla dessa allmänläkare? Det här, herr talman, är en röst från verkligheten. Det är den verklighet som ca 1 000 läkare, alla specialiteter inräknade, på nationella taxan lever i.