prot · GX0919 · 2009-10-22 00:00:00 — Det är inte det som vi ska debattera . Det är helt riktigt att en konsekvens av denna ändring är att det blir svårare för samhället att överblicka storleken på förmögenheten vid beräkning av statens alla förmåner. Det är viktigt för legitimiteten i våra bidrags- och socialförsäkringssystem att människor känner att de personer som uppbär bidrag får försörja sig själva om de har en tillräckligt stor förmögenhet. Därför ska man ha kvar ett regelsystem och en kontroll så att inte de som har ett betydande eget kapital får del av dessa lån och bidrag. Men det får inte heller bli så att man på grund av fyrkantiga principer har ett kontrollsystem som kostar tio gånger mer än det som ska kontrolleras. När det gäller underhållsstödet har regeringen föreslagit, vilket socialförsäkringsutskottet har tillstyrkt, att man ska undanta det. Det beror på att det 2008 var endast 52 föräldrar i hela som hade en förmögenhet som påverkade återbetalningsbeloppet. Detta återbetalningsbelopp uppgick till . Men det skulle kosta i administration att få in dessa . Av den anledningen har regeringen ett förslag om att inte ta upp det till förmögenhetsberäkning. Därför yrkar jag avslag på Vänsterns motion. Jag vill avsluta mitt anförande med att säga att regeringen i sitt förslag har gjort en bra sammanvägning mellan å ena sidan ett legitimt regel- och kontrollsystem för utbetalning av bidrag och å andra sidan flera förenklingar i uppföljningen för att påtagligt minska administrationen jämfört med tidigare. 10 () replik: Jag tror att det på i alla datorer finns automatiskt inlagt att man ska tala om låg- och medelinkomsttagarna. Det skedde också . Jag vill inte vara taskig mot som jag i andra delar har ett stort förtroende för. Men han säger att låg- och medelinkomsttagarna tidigare fick betala förmögenhetsskatt och att de allra rikaste kom undan. När det gäller undantagsbeloppet på 1 ½ miljon kronor respektive på för ett par förstår jag inte riktigt hur ni kan vrida till det och få det till att det var låg- och medelinkomsttagarna som fick betala förmögenhetsskatt. Det är det ena. Sedan till det andra: Var finns de utredningar som säger att svenskt kapital nu stannar hemma, att man är så nöjd och belåten med att slippa förmögenhetsskatten att kapitalet stannar här och arbetar i ? visar att av ca 270 000 förmögenhetsskattepliktiga tillhörde den tiondel av befolkningen som har de högsta inkomsterna. Intäkterna av förmögenhetsskatten skulle ha blivit 6,9 miljarder . De hundra personer som betalade högsta förmögenhetsskatten betalade enligt proposition 2007/08:26 Slopad förmögenhetsskatt m.m. tillsammans . I princip fick var och en av de här personerna tillbaka . Är det de som enligt sätt att se på detta är låg- och medelinkomsttagare? I så fall stämmer allting. 11 () replik: Först vill jag tacka för dina frågor, ! Men är det någon fråga här i som vi har debatterat och där vi verkligen har tillfört landet en strategisk fördel så är det den om borttagandet av förmögenhetsskatten. Detta har skatteutskottet visat. De har haft en utfrågning av ett antal myndigheter och institutioner om de skadliga effekterna av förmögenhetsskatten. är det egentligen inte den vi ska debattera, men i ett antal utredningar har det visat sig att flera hundra miljarder finns på bankkonton utanför . Enligt flera uppgifter är de pengarna på olika sätt på väg till svenska banker och svenska penninginstitutioner. Med det gamla systemet var det faktiskt så att det till stor del var vanliga löntagare som hade köpt hus, vilka sedan ökade i värde, som fick betala förmögenhetsskatt. Miljardärerna fick ni på olika sätt undanta. Den dubbelmoralen speglade socialdemokratisk politik ! Det tyckte faktiskt också två tidigare socialdemokratiska finansministrar var Ebberöds bank. Egentligen förstår jag inte att ni i vänsterkartellen nu försöker komma tillbaka till det och återinföra förmögenhetsskatten. Ni vet ju vilka negativa verkningar den innebär för svenska arbeten, för jobb här i . 12 () replik: verkar inte ha hört vad jag refererade till vilka som fick tillbaka pengar. Jag undrar var det finns redovisat om de hundratals miljarderna på utländska konton. Vi har ingen ambition att på något sätt beskatta människor. Därför har vi höjt gränser och gjort undantag för dem som köpt hus exempelvis, så det blir väldigt tunt med den typen av argumentering. När det gäller skatter och det som finns med i detta betänkande om inre och yttre lösöre bilar, båtar, smycken och konst, som jag sagt finns där också en signal om hur man ska placera pengarna så att man kommer undan det som ligger till underlag för förmögenhetsbegreppet. Vad ni nu gör är att ni avreglerar, omreglerar, säljer ut och privatiserar. Jag nämnde de 6 miljarder som ni tog tillbaka. När vanligt folk försökte spara någon extra krona till pensionen tog ni bort halva underlaget. Det borttagandet gav bara 1,3 miljarder tillbaka till staten, skatteunderlaget. Ni kör på med jobbskatteavdragen. Också dessa måste vi på något sätt förhålla oss till. Vad jag vill ha sagt med allt detta är att varje gång ni regerar blir det minus i statens budget. Och varje gång ni regerar ökar arbetslösheten. Det blir större problem för den enskilde. Ni försöker då ha ett resonemang om att det handlar om så få; pengarna får bestämma. Hela utförsäljningen av statens kaka, av det offentliga som vi tillsammans äger, är ytterligare ett steg. Ni har på ert sätt en genomtänkt strategi där ni trycker på knappen. Dessutom använder ni just begreppet låg- och medelinkomsttagare som en uppföljning på något sätt. 13 () replik: På något sätt riskerar den här debatten kanske att bli mer allmänpolitisk. Men när vi befinner oss i den kanske största lågkonjunkturen någonsin vill jag för en gångs skull säga att det faktiskt var fler arbetslösa och den, kan vi säga, av oss själva producerade lågkonjunkturen. är det en global lågkonjunktur. har vi, vill jag påstå, ypperligt hanterat situationen. Det är typisk dubbelmoral här. Den egentligen viktiga frågan är om ni, om ni mot förmodan skulle komma tillbaka till regeringsmakten, då skulle återinföra förmögenhetsskatten och om det då också skulle vara fritt för miljardärer att köra kapital ut och in genom landet. 14 (): Betänkandet handlar inte om förmögenhetsskattens vara eller inte vara, som sade, utan det handlar om att reglera vad förmögenhet är när vissa socialförsäkringsersättningar räknas ut. Det är det viktigt att ha med i detta sammanhang. I princip ska det följa förmögenhetsskatten, enligt den statliga deklarationen. När det gäller underhållsstödet, som är det primära i detta betänkande, har man sagt att man inte ska införa ett manuellt kontrollsystem för att räkna ut förmögenheten hos den förälder som ska betala underhållsstöd. Det tycker vi i majoriteten naturligtvis är väldigt bra. Underhållsstödet är en överenskommelse mellan föräldrar. Om jag som förälder undanhåller för den som har hand om barnet att jag har en inkomst som det underhållsstöd som jag betalar inte är beräknat på är det en sak som ska regleras mellan oss föräldrar. Då handlar det inte om förmögenhetsskattens vara eller inte vara utan om en överenskommelse mellan föräldrarna. Alla vet vi att de allra flesta föräldrar utifrån sina förutsättningar vill bidra till sina barns bästa. Det är det viktigt att ha med i sammanhanget. Vidare handlar det om reella inkomster. Om jag har en tavla eller annan konst som är värd en enorm förmögenhet eller om jag har en bil som har ett värde är det inte något som kan omsättas i reella pengar och tas med när det gäller underhållsstödet. Det här fyller alltså ingen funktion. Jag måste också säga till , som är det enda parti som reserverat sig i detta sammanhang, att det ju måste vara saker staten tjänar på. Allt som staten tjänar på att reglera och få in går nämligen tillbaka till oss medborgare. har räknat ut att man i detta sammanhang inte tjänar på att införa en kontroll, och då fyller det heller ingen funktion. pratade om att vill regelförenkla och så vidare. Om jag inte missminner mig är det 900 olika regelförenklingar som antingen har gjorts, är på gång eller precis ska till att verkställas. Nog har det alltså hänt en hel del . Du sade dock att man inte ska gå så fort fram, och när det gäller regelförenklingar kan man verkligen inte göra det. Inte heller när det gäller betänkanden och nya reformer ska man gå fort fram, sade . När jag grävde väldigt mycket i lagen om allmän försäkring, det vill säga det som berör vårt utskottsområde, såg jag att man hade gjort 340 olika förändringar i den lagen. Det kallar jag att lappa och laga, och det om något genomfördes under den socialdemokratiska regeringen. Åter till betänkandet. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen från . 15 (): Det är inga omvälvande förändringar, vare sig politiska eller andra, i detta betänkande. Som vi har hört är det en teknisk anpassning till den aktuella lagstiftningen. Det handlar om hur man ska beräkna förmögenhet och när man ska ta hänsyn till förmögenhet i olika bidragssystem, för inkomstbaserade förmåner och så vidare. Bakgrunden är den vi har hört flera kommentarer om, nämligen att förmögenhetsskatten avskaffades. Denna debatt handlar inte om det, men jag kan inte heller låta bli att kommentera det och säga att jag tror att det var bra. Det är bra både för familjeföretag och för landet som helhet att förmögenheter inte lämnar landet. Jag vill också säga att alliansens avskaffande av förmögenhetsskatten är nästa steg efter det steg Socialdemokraterna helt riktigt tog under förra mandatperioden, nämligen att avskaffa arvsskatten. Den dåvarande regeringen använde egentligen samma argument som vi gjorde när vi avskaffade förmögenhetsskatten. Jag kan hålla med om att det är en ganska teknisk och inte alltför rolig läsning eftersom det handlar om tekniska detaljer. Grundprincipen är dock ändå att man utgår ifrån den gamla lagen vad är en förmögenhet? Det handlar om tillgångar efter avdrag för skulder, och det handlar om taxeringsvärden på hus och bostadsrätter. Det handlar också om aktier av den aktuella kursen och så vidare. Detta ska räknas in när man bedömer om en människa har rätt till inkomstprövade förmåner med mera. Det är naturligtvis rimligt eftersom utgångspunkten är att ingen människa ska få förmåner som han eller hon inte är berättigad till. Därför är det givetvis bra att vi rent praktiskt löser detta. Det handlar om sådana saker som bostadstillägg, äldreförsörjningsstöd, studiehjälp, extra tillägg i studiehjälpen, återbetalning av studiemedel och så vidare. När det gäller reglerna för underhållsstöd som flera har kommenterat vill jag bara påminna om det helt riktiga som alliansen har sagt, nämligen att utgifterna för en så noggrann kontroll skulle vara ungefär 1 miljon medan man skulle få in . Det skulle alltså vara en ren förlust för samhället. Men jag vill påpeka att reglerna ändå finns där. Om en person vägrar att betala underhåll och den som ska ha underhållet kan bevisa att personen har en förmögenhet och råd att betala blir ju han eller hon skyldig att betala underhållet. Vi tillåter alltså inte att människor som egentligen har råd slipper betala sina underhållsskulder. Det är bara den eller maskinella prövningen vi avstår ifrån, eftersom den bevisligen kostar mer än vad den ger. Vi gör de förändringar vi gör för att det ska finnas förtroende för det bidrags- och förmånssystem vi har i . Rätt bidrag och rätt förmån ska betalas ut till rätt person. De som inte behöver inkomstprövade förmåner ska inte heller få det. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 16 (): Detta påminner mig lite om att ju tunnare ett betänkande är, desto mer gäller det att tala om allting annat. Betänkandet handlar om en teknisk justering, och när vi talar om förmögenhetsskatten är det så låt oss påminna om det, och det har andra ekonomer också tittat på att vi inte kan ha en beskattningsform i som gör att kapital flyttar till länder som inte har den. Vi kan inte vara ensamma om den och tro att det ska bli kapitalbildande för dem som bildar kapital i och att vi ska upprätthålla sysselsättningen. Då får vi i stället multinationella företag som möjligen producerar varor och tjänster här men vars kapital flyttar ut, och då får vi inga jobb. Jag gissar att det var vad Staxäng försökte säga. Det finns en koppling här som kan tyckas ligga utanför ämnet, men den har en viss poäng. Det är att kontrollen av teknikaliteten skulle kosta mer än vad man skulle få in, vilket kan överföras till som har 300 anställda och ska övervaka 1 900 fiskare. Jag tycker att det är ett lysande exempel på svensk byråkrati, och det kommer nog att avvecklas vad det lider. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 10 § Svar på interpellation 2009/10:23 om byggande av studentbostäder och billiga hyresrätter 17 Statsrådet (): har frågat mig dels om jag avser att medverka till att en investeringsstimulans eller bidrag för byggande av studentbostäder och mindre hyresbostäder innefattande bostadisering införs, dels om jag avser att ta initiativ till ett lagstiftningsförslag som innebär att då en kommersiell lokal och en byggnad eller del av byggnad som använts till annat ändamål än bostäder blir ledig ska det prövas om lokalerna kan bostadiseras, det vill säga byggas om till bostäder. Frågan om jag avser att ta initiativ till lagstiftningsförslag när det gäller möjligheten att bygga om lediga kommersiella lokaler till bostäder har redan ställt till mig så sent som för en månad sedan. Även då antydde att den nuvarande regeringen har drivit ned nyproduktionen av bostäder genom att ta bort tidigare investeringsbidrag. Jag svarar nu som jag svarade då, att bostadsförsörjningen är en i huvudsak angelägenhet som regeringen inte har för avsikt att styra på det vis som föreslår. När det gäller den tidigare regeringens system med en mängd olika produktionsstöd anser jag att de har inverkat negativt på bostadsmarknaden och byggbranschen . Mot bakgrund av stödens negativa effekter har jag ingen avsikt att medverka till att sådana återinförs. Däremot följer jag noga studenternas situation på bostadsmarknaden och har därför gett i uppdrag att titta närmare på detta. Jag ser fram emot den redovisning som kommer att lämna i slutet av det här året. I övrigt hänvisar jag till det svar jag lämnade till . 18 (): Tack så mycket för svaret! Det var inte min avsikt att uppta dyrbara tid genom att ställa om samma frågor, vilket jag själv inte tycker att jag har gjort. Jag tycker att det är beklagligt att statsrådet gör det så otroligt enkelt för sig och väljer att lägga ansvaret på mig och säger att jag ställer samma frågor i stället för att vinnlägga sig om att seriöst ta till sig de frågor som vi ledamöter ställer till statsrådet. I det här fallet är det en klar skillnad mellan den enkla fråga som jag ställde om bostadisering av kommersiella lokaler och den fråga som ställs i den här interpellationen. Jag vill faktiskt seriöst diskutera frågan att i det korta perspektivet återinföra investeringsstimulanser för att avhjälpa det stora behovet av studentlägenheter i och behovet av nyproduktion av studentlägenheter i , naturligtvis särskilt på universitetsorter men också på de orter som har högskolor. Särskilt angeläget har det varit den här hösten då vi igen har fått ett stort sökandetryck på landets universitet och högskolor på grund av arbetslösheten. Det är inte nog med att regeringen har medverkat till att kraftigt minska nyproduktionen av bostäder, utan regeringens politik har också lett till en ökad arbetslöshet. Det gör att behovet av studentlägenheter i har blivit extra stort. Vi från har lyft frågan om att återinföra investeringsstimulansen. Vi vet att investeringsstimulansen hade en mycket positiv effekt när det gäller att bygga studentlägenheter. Behovet var stort och är fortfarande stort, men investeringsstimulansen hjälpte till att åtgärda en hel del av det stora behovet . Vi har fått oerhört stor respons från studentföreningarna för förslaget. Det är märkligt att har så dålig kunskap om hur situationen är att han måste hänvisa till att invänta ett uppdrag som har fått för att närmare titta på studenternas situation på bostadsmarknaden. Man behöver inte göra någon grundligare utredning för att följa utvecklingen och se det stora behov av studentbostäder som än en gång tydligt visats och som visas varje höst. Det gäller särskilt då trycket, som jag sade, är extra stort. Jag tycker att det är oerhört oseriöst av att inte ta till sig några av de argument som visar att det byggs för få bostäder. Att investeringsstöd har tagits bort har gjort att nyproduktion av hyresrätter kraftigt reducerats. Det finns inget belägg för att investeringsstödet i sig har varit negativt för bostadsutvecklingen och bostadsbyggandet. Det är bara teorier som själv förfäktar i sitt försvar av regeringens bristande bostadspolitik. 19 Statsrådet (): lever kvar i att subventionerna drev fram ett ökat byggande. Det är verkligen ingen enkel sak för att bevisa att det är på det viset. Under detta finanskrisens år, denna vargavinter, kommer det av allt att döma att byggas ungefär lika många bostäder i som under subventionsåren 20002001. har en viss uppförsbacke när han ska bevisa det, men han vill återinföra investeringsstimulanser för att stimulera byggandet, framför allt studentbostäder och små hyresrätter. Jag vet att det saknas bostäder i de här kategorierna, men jag vänder mig ändå emot längtan att styra byggandet genom subventioner. Det var nämligen just de tidigare subventionerna, fru talman, som gjorde att vi i byggde mindre bostäder än vad hushållen efterfrågade. Till skillnad från tycker inte jag att politiker ska bestämma hur bostäder ska vara utformade. Det ska hushållen göra tillsammans med byggsektorn, naturligtvis i enlighet med de regelverk som finns. Jag vill ställa två frågor till för att vi ska förstå varandra. Enligt en , alltså året då byggsubventionerna avskaffades, hade de högsta byggkostnaderna i . Enligt den rapporten, som heter Working Paper No 559, låg de svenska byggkostnaderna på över genomsnittet av byggkostnaderna . vet vi att byggkostnaderna ökade med enligt en undersökning som beställde och som genomförde. Subventionerna har varit kostnadsdrivande och bidragit till att är det land i som under har byggt allra minst bostäder per capita. Vi vet att det under 20002007 i byggdes 180 000 bostäder, medan man i vårt grannland för hälften så många invånare byggde 250 000 bostäder utan subventioner, och där är det lätt för studenter och andra att hitta bostäder. har ett stort bekymmer att försöka förklara hur det fungerar. Inför valet har oppositionen i bildat en rödgrön allians där parti av allt att döma ska ingå. Vi tror att det är bra att väljarna kan se att det finns två olika alternativ att jämföra. När vi diskuterar nya byggsubventioner kan jag notera att Socialdemokraterna, som ska samarbeta med och hans parti, har skurit ned sin motsvarande satsning till ett absolut minimum . satsar , , på nya byggsubventioner. Då ska man komma ihåg att alliansregeringen sparade in 2,7 miljarder. Är det dit vill tillbaka har han en rejäl uppförsbacke. Visserligen når , som har ställt den här interpellationen, hjälpligt upp till detta. Inte eller utan först är man uppe i 2,3 miljarder. Detta är inte riktigt sammanhängande. Jag måste fråga vad som kommer att gälla i en rödgrön regering om inte ens , som bara anslår till detta , orkar återinföra de här subventionerna. Hur kan man då ställa krav på att regeringen ska göra det? 20 (): Till skillnad från , som inte svarar på frågorna, får jag väl göra det. Att detta har varit drivande på byggkostnaderna beror på det ensidiga byggandet av bostadsrätter i landet och på den höga byggstandarden på dessa bostadsrätter. Det har också varit en norm för byggandet av dyra hyresrätter. Det har varit kostnadsdrivande i sig. Det finns inget i resonemang eller det han hänvisar till som visar att det är just subventionerna i sig som har varit kostnadsdrivande. Vi har tittat oerhört seriöst på just den frågan för att se om det går att belägga detta. Vi har tagit den så seriöst att vi dessutom är inne på att vi måste se hur man kan säkerställa att de nya subventionerna går till sänkta produktionskostnader när vi pratar om nyinförda subventioner för att få i gång byggandet av hyresrätter. Det här tycker vi är seriöst. Det är viktigt att göra det. De ska sänka hyrorna, de ska också sänka produktionskostnaderna och man ska säkerställa att de går in i byggherrens byggkalkyl. Jag tycker att oseriöst beskyller subventionerna för att gå i rika byggbolags fickor. Det är att misskreditera hela den seriösa frågan om behovet av att bygga fler hyresrätter och fler bostäder över huvud taget. Den andra frågan handlade om den rödgröna oppositionen och den kommande rödgröna regeringens gemensamma ambitioner. Vi kommer tillsammans att ha höga byggambitioner för att bygga många bostäder och en högre andel hyresrätter. Om ser bakåt på våra olika budgetförslag kan också utläsa att vi har närmat oss en mer gemensam politik för att visa att vi kommer att ha ett gemensamt alternativ. har 807 miljoner mer än regeringen eftersom vi vet att detta är angeläget. 500 miljoner av dem är till för att på kort sikt få i gång en investeringsstimulans för att bygga billiga hyresrätter med låga hyror och studentbostäder, vilket den här interpellationen faktiskt handlar om. Det gäller att få i gång detta snabbt. Då skulle vi kunna använda investeringsstimulansen. Vi vet att den fungerade på ett bra sätt tidigare, och den skulle kunna göra det igen. Socialdemokraterna har 414 miljoner mer än regeringen. har 230 miljoner mer än regeringen . Vi alla tre partier tillsammans har mer än regeringen. Vi har en högre ambition på det här området. Vi vet att det är viktigt att bygga hyresrätter. Det är naturligtvis ett nationellt ansvar att tillsammans med det kommunala bostadsförsörjningsansvaret utforma en bostadspolitik för att bygga fler bostäder och fler hyresrätter och utöka andelen hyresrätter. kan inte kasta detta ansvar över axeln och säga att det är kommunens och de privata hushållens ansvar att utforma bostadspolitiken. Det är naturligtvis ett nationellt ansvar för riksdag och regering. Vi måste utforma ett ekonomiskt regelsystem för att göra detta möjligt. Däri ligger förslaget om investeringsstimulans på kort sikt och dessutom ett reformerat investeringsbidrag på . 21 Statsrådet (): Jag svarade på frågan, . Jag sade att vi inte har några planer på att återinföra subventioner som uppenbarligen har varit kostnadsdrivande. Det går inte att gömma sig bakom att det här skulle vara standardökningar, . Skulle byggstandarden ha ökat bara på de här åren? Det låter inte sannolikt. Vi vet att de här subventionerna har varit kostnadsdrivande. Varför ska man hålla på och spara om man ändå får pengar från staten till projekten? har också ställt en fråga om möjligheten att omvandla andra typer av fastigheter, kontorsfastigheter som har blivit tomma eller industrilokaler, till bostäder. Det tycker jag är en sympatisk fråga. Det är alldeles utmärkt att göra det. Vi har ingenting emot det. Vi har till och med erbjudit en lösning på detta, nämligen möjligheten att införa ägarlägenheter som direkt kan hyras ut med hyresrätt. Men när vi kommer med det förslaget säger i ett pressmeddelande : Regeringen ägnar sig åt att lösa problem som inte finns. Det verkliga problemet är att folk inte får tag på någon hyreslägenhet med förstahandskontrakt. spär regeringen på en oreglerad andrahandsmarknad där folk tvingas hyra lägenheter i andra hand med mindre rättigheter än . Det var kommentar när vi införde en upplåtelseform som gör att man kan omvandla en tom kontorslokal eller en industrifastighet till just hyresrätter. Den handsken passar inte . Jag vet inte om det var ordet ägande som var stötande eller vad det var.