prot · GX0949 · 2009-12-14 00:00:00 — Vad ger det för signal om allvaret i energiomställningen? Dubbelprövningen av vindkraft skulle tas bort, men Svensk Vindenergi varnar för att utbyggnaden av vindkraft riskerar att bromsas upp på grund av de nya reglerna för tillståndsgivning som regeringen drivit igenom i . Det var ett par exempel på hur den så kallade superöverenskommelsen krackelerat. Den rödgröna oppositionen kan lova att det blir verkliga partiöverläggningar om energipolitiken om det blir regeringsskifte vid nästa val. I bjärt kontrast till detta står en enig opposition. Vi har i flera reservationer redogjort för vår gemensamma syn på den framtida energipolitiken. Vi vill att ska vara ett föregångsland. Vi ska leda teknikutvecklingen. Vi ska vara ett föredöme, och då kan vi inte bara ställa krav på andra. Vi vill använda alla de styrmedel som står till förfogande. Det gäller ekonomiska styrmedel och det gäller lagstiftning, men det gäller också att använda och behålla ett av de viktigaste verktygen vi har, nämligen statligt ägda . kommer att förbli i statlig ägo om vi får väljarnas förtroende , men vilken uppfattning har regeringspartierna? Jag står självfallet bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 1 och 6. 148 (): har vi kunnat följa diskussionerna i . Världens ledande politiker, miljöexperter och miljöaktivister samlas i för att försöka lösa frågan som har varit aktuell det , nämligen att försöka enas om ett klimatavtal som begränsar jordens temperaturökning till två grader. Förväntningarna är stora och ska så vara, för ett misslyckande skulle få katastrofala konsekvenser för allt liv på planeten. Sedan FN:s klimatpanel lade fram sin senaste rapport har mycket ny forskning tillkommit som pekar på att klimatförändringarna sker mycket snabbare än vad man har bedömt tidigare. Därför krävs krafttag från världens regeringar för att minska effekterna av klimatförändringarna. I uttalade sig några ingenjörer i en artikel med rubriken teknik knäcker klimathotet. De skriver: Vi ingenjörer anser att ingenting som är nödvändigt kan vara för dyrt. Frågan är bara när man ska ta kostnaden. Det är just det som är poängen med det hela. Kostnaden för att undvika klimatförändringarnas värsta följder kan begränsas till av världens bruttonationalprodukt enligt Sternrapporten som kom 2007, men det är under förutsättning att vi gör någonting. Om vi inte gör någonting beräknas de totala kostnaderna för de konsekvenser som det innebär med miljöförändringarna att motsvara någonstans mellan 5 och 20 procents förlust av världens bnp . Därför kommer de investeringar som görs att få genomgripande effekter på klimatet under andra hälften av detta sekel och nästkommande århundrade. Den nya klimatsmarta tekniken och satsningar på förnybar energi kan ge miljontals nya jobb världen över, och den globala marknaden för miljövänliga produkter och tjänster kommer enligt en FN-studie att fördubblas till . Enbart området förnybar energi kommer att sysselsätta ca 20 miljoner människor 2030 och så vidare inom område efter område. Men det är under förutsättning att vi gör någonting. Annars kommer ingenting att hända, med de följder som det får med de klimatförändringar som vi står inför. Därför anser att det behöver göras kraftfulla satsningar på klimatinvesteringar för nya, gröna jobb. Vi menar att genom att vidareutveckla sin industriproduktion kan bli världsledande på området miljöteknik. På så vis tar vi till vara allt det kunnande och den kompetens som finns på området och får i gång de ekonomiska hjulen som vi möjliggör en nödvändig miljöomställning. Det går att göra två saker , nämligen att skapa jobb och satsa på förnybar energi. De främsta verktygen för att uppnå en långsiktigt hållbar energiförsörjning i är en snabb utbyggnad av den förnybara energin bioenergi, solenergi, vindenergi och vågkraft och en kraftfull satsning på energieffektivisering. Det är de två verktyg som skulle kunna bidra till att minska effekterna av de klimatförändringar som sker. Här brister regeringens politik betänkligt. Tilltron till marknadskrafterna, att de sätter fart på investeringar inom området, är förödande. förordar kraftigt höjda offentliga investeringar för att få fart på utvecklingen av den förnybara energin som vi gör de nödvändiga energieffektiviseringarna. Vi menar att ska all använd energi vara förnybar och kärnkraften fasas ut. Vi kan inte passivt invänta vad andra länder kan tänkas göra. Jag vill kunna se mina barn och barnbarn i ögonen och säga att vi gjorde allt för att ställa om energipolitik, till förnybar energi, för att göra den nödvändiga klimatomställning som vi så väl behöver. Notan för våra misstag kommer, men vi behöver inte göra det hela värre än vad scenariot med två graders höjning innebär. För att möjliggöra en fortsatt utbyggnad av förnybar energi måste överföringsförbindelserna mellan landets norra och södra delar byggas ut. Utbyggnaden av elnäten bör således ske med fokus på att underlätta för introduktion av förnybar elproduktion. Inte minst gäller det en satsning på smart grid. Alldeles höll SPN, Sällskapet och Näringsliv, ett seminarium i . Bland annat medverkade , ansvarig för marknads- och affärsutveckling av ABB:s Smart Grid-program, som berättade om de smarta elnäten. Han målade upp en bild där det går att omfördela el- och vindkraft till områden där den bäst behövs för stunden. I villaområden skulle husen ha solceller som genererar el, elmätare som både kan sälja och köpa el och elbilar som laddas vid en stolpe som snabbt mäter och fakturerar elproduktionen. Allt detta är möjligt om vi bara sätter i gång. Det som behövs enligt är ordentliga politiska satsningar på forskning inom området. Här brister det. Inom vindkraftsindustrin kan vi se stora planer på utveckling. Enligt branschorganisationen kan man genom medvetna investeringar och politiskt stöd på bygga upp en inhemsk vindkraftsindustri och en utbyggnad av vindkraften från till . Det skulle kunna skapa 12 000 nya årsarbeten i . Det är en bra prognos. Det går att göra. Vi borde göra det. Därför säger att det är dags att starta ett branschprogram, även om vi från den borgerliga sidan tidigare hört att branschprogrammen inte är någonting att ha utan detta ska satsas och finnas med i den stora forskningspropositionen. Jag tror att det är en felaktig satsning. Vi behöver ett branschprogram för utveckling av vindkraftsindustrin i . Vidare behöver vi vindpilotstödet, som är ett stöd till marknadsintroduktion av storskalig vindkraft; det behöver förstärkas . Ett sådant stöd har funnits , och det har gett mycket bra resultat. Bland annat har byggandet av största havsbaserade vindkraftspark Lillgrund fått stöd genom den satsningen. Ett av de mest effektiva styrmedlen är trots allt elcertifikaten. För att gynna produktion av förnybar energi vill vi förlänga och utöka elcertifikaten till till 2020. Ett nytt och kompletterande stöd för havsbaserad vindkraft behöver också införas då den inte omfattas av elcertifikaten. Fram till dess vill vi förlänga det nuvarande energiskatteavdraget för havsbaserad vindkraft som är på . Regeringen väljer dock att avveckla det . Tyvärr ser vi att vindkraften i gått i stå under innevarande år. Man räknar nu med att det är en halvering av den utbyggda effekten , vilket är oroväckande. Delvis kan det förklaras av den finansiella krisen, men det är inte hela sanningen. Vi har också frågan om vindkraftskooperativens försäljning av el till andelsägare. Att det straffbeskattas är inte alls bra. Vi vill se att regeringen återkommer med initiativ för att en gång för alla lösa frågan om straffbeskattning av vindkraftskooperativen. Regeringens egna vindkraftssamordnare, , miljöorganisationer och många fler har kritiserat regeringen och dömt ut den nya skatten på andelsägd vindkraft. Men trots den massiva kritiken lyfter regeringen inte ett finger för att ta bort den miljöskadliga skatten. Det är mycket märkligt. skulle andelsägande kunna bli intressant även beträffande exempelvis vågkraft och solceller. Det kan aldrig vara fel, utan man måste se det som positivt att människor stimuleras och tar sitt ansvar. Det handlar både om att man kan spara någon krona på det hela och medverka till den miljöomställning som så väl behövs. Solenergi har, som jag nämnde, en stor potential även i . Med den nya teknik som växer fram och den forskning som finns i har den en marknad och kan betyda en hel del för elförsörjningen. Branschen säger att man skulle kunna klara av 2020 om man gör de satsningar som behöver göras. Men även här har regeringen gjort fel. Man har aviserat att det stöd som funnits för solenergi ska tas bort. Det är synd. Man slår undan fötterna på den utveckling och forskning som finns i på detta område. Det innebär att de forskningsresultat som kommit fram har förverkligats, dock inte i utan utomlands. Avslutningsvis, herr talman, vill jag nämna att Förnybart.nu en organisation bestående av , LRF och presenterade en rapport som tydligt visar att det går att skapa 60 000 nya jobb inom energiområdet genom att satsa på energieffektivisering och förnybar energi. Om vi klarar av den omställningen innebär det 60 000 nya jobb. Det gäller att genom kraftfulla investeringar gå från ord till handling. Det som egentligen behövs, herr talman, är att vi gör precis tvärtemot vad vi har gjort tidigare. 149 (): Jag står bakom samtliga reservationer som har i detta betänkande, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1 och reservation 3. Världen och befinner sig i en djup konjunktursvacka och en global klimat- och miljökris. Regeringen har helt misslyckats med att dämpa konjunkturnedgången och stoppa den galopperande arbetslösheten. står och världen inför enorma klimat- och miljöutmaningar. Vi anser att det är rent oansvarigt att regeringen inte använder sig av gröna stimulanspaket för att komma ur den ekonomiska krisen som man ställer om det svenska samhället i hållbar riktning. Ett område som är utomordentligt lämpligt för sådana gröna krispaket är energisektorn. Det är uppenbart för alla att energiproduktionen i inte är långsiktigt hållbar. Enligt senaste statistik gav el- och värmeproduktionen upphov till av koldioxidutsläpp , eller åtta och en halv miljon ton koldioxid. Dessutom är fortfarande beroende av osäker och ohållbar kärnkraft. Just nu står hälften av kärnkraftsreaktorer stilla på grund av säkerhetsproblem eller tekniska hinder. Detta har redan fått elpriserna att stiga, och än mer lär de stiga när kylan kommer . Kärnkraften har visat att den inte är den stabila och säkra energikälla som regeringen låtsas att den är. Tvärtom är det kärnkraften som skapar osäkerheten i det svenska energisystemet. har en fantastisk potential att producera ren och klimatvänlig energi. Genom vattenkraften har vi en stabil bas för energisystemet som vi sedan kan kombinera med bioenergi från våra stora skogar och ökande produktion från vindkraft och solenergi. För ett land som har sådana fantastiska möjligheter att få all sin el från förnybara energikällor borde det vara otänkbart att ens fundera på att i stället fortsätta att vara beroende av kärnkraft med all den osäkerhet och de risker det för med sig. Ändå är det åt det hållet regeringen väljer att gå. I stället för att visa att man tror på det förnybara väljer man att öppna dörren på vid gavel för den ohållbara kärnkraften. I stället för att satsa på inhemska svenska energikällor väljer man att låsa fast i fortsatt importberoende av uran för sin energiförsörjning. Jag är övertygad om att väljarna i valet kommer att se tydligt vilka partier som står för en verklig lösning på energiproblemen. En genomtänkt energipolitik måste ha sin bas i en kraftig energieffektivisering. Regeringens mål om effektivare energianvändning är därför alldeles för lamt. har visat att regeringens mål går att nå utan att några som helst ytterligare åtgärder behöver vidtas. Regeringen saknar uppenbarligen ambitioner att använda sig av några styrmedel eller åtgärder för att få en högre effektivisering än vad som redan kommer att ske av sig självt. Vi har högre ambitioner än så. För att nå en betydligt mer långtgående effektivisering vill vi införa ett system med så kallade vita certifikat, där staten sätter mål för effektiviseringen men låter marknaden välja åtgärder för att nå dem. Andra länder i , som och , har redan infört sådana system, och fler länder planerar att införa dem. Genom bland annat vita certifikat, stöd för energieffektivisering i miljonprogramsområden och offentlig teknikupphandling kan vi nå en mycket effektivare energianvändning än regeringen anser möjligt. Vi vill stimulera omställningen till förnybar energi bland annat genom att satsa på biogas, ge mycket bättre möjligheter för vindkraft och göra en jättesatsning på solenergi. Vi vill se en stark ökning av vindkraften i och har därför kommit överens med Socialdemokraterna och om en kraftig ökning av elcertifikatsmålet. Vi tror att det går att utveckla en ny svensk vindkraftsindustri om man skapar en stark hemmamarknad. Men då krävs bättre stöd, till exempel att behålla de energiskatteavdrag på som regeringen nu avvecklar. Vi anser också att ett branschprogram bör byggas upp tillsammans med svenska vindkraftsintressenter för att stödja en stark utveckling av den svenska vindkraften. Även möjligheterna för solenergi utnyttjas dåligt i . För att stimulera en kraftig solenergiutveckling vill vi anta ett nationellt planeringsmål för solenergi på solel och solvärme . Genom ett sådant planeringsmål kan myndigheter och andra anpassa sin verksamhet för att genomföra en dylik utbyggnad. Teknikutvecklingen för både solfångare och solceller går snabbt. Effektiviteten ökar, och kostnaden sjunker stadigt. Vi vill också se ett starkt statligt stöd till solenergi. För att ytterligare stödja elproduktion från förnybara energikällor har vi tillsammans med Socialdemokraterna och Vänstern kommit överens om att pröva ett fastprissystem för förnybar energi. Det är precis sådana system som har fått i gång utvecklingen av solceller och vindkraft i , som är världsledande. Vi tror att ett fastprissystem kan vara mycket mer effektivt i att utveckla framtidens energiproduktion än de stöd vi har i . politik går ut på att lösa de stora samhällsproblem vi nu står inför. Vi ser att krisen i klimatet och krisen i ekonomin kan lösas . Vi ser att smarta stöd och kloka investeringar kan släppa lös människors kreativitet och få fram den nya teknik som räddar miljön och skapar arbetstillfällen. Som motpol har vi en regering som verkar lamslagen när det gäller både ekonomin och klimatet. Det behövs en förändring . I detta anförande instämde (). 150 (): Vi diskuterar energibudgeten. Jag har lyssnat på företrädare för oppositionen, från Socialdemokraterna, , och kan bara konstatera att vi i de stora linjerna är rätt samstämmiga vad gäller energin och framtiden för energin, om man undantar kärnkraften. Kärnkraften är väl en blockskiljande fråga, i alla fall. Socialdemokraterna vill ha en annan budget för energiforskning. lägger lite mer på sol, lite mer på vind. Annars har man i princip samma budget som regeringen, när det gäller kostnaderna i alla fall. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Den svenska energipolitikens mål är att trygga en god energiförsörjning till konkurrenskraftiga priser. Politikens roll i detta är att skapa förutsättningar för att energianvändningen blir effektiv och miljömässigt hållbar, som det är viktigt att energiförsörjningen är kostnadseffektiv. Energiförsörjningen är en del av vår infrastruktur och är mycket viktig för våra svenska företag och hushåll. Det är vår uppgift att ge långsiktiga och tydliga besked till marknadens parter. Valet av energislag påverkar som vi alla vet miljön och klimatet. Detta är speciellt aktuellt , när rapporterna duggar tätt från överläggningarna i . Klimatet är en av våra stora globala politiska utmaningar. Klimatförändringarna påverkar människors hälsa, skapar konflikter och förstör natur. FN:s klimatpanel konstaterar att ökningen av växthusgaser i atmosfären och jordens förhöjda medeltemperatur med 90 procents sannolikhet beror på olika utsläpp. Energianvändningen har varit en bidragande orsak till detta. gäller det att förändra vårt sätt att använda olika energiformer, så att vi minskar klimatpåverkan. Vi måste förändra transporternas klimatpåverkan genom koldioxidsnåla bränslen, effektiva motorer och tuffa krav på aktörerna på transportmarknaden. Vi måste underlätta för en ökad andel koldioxidsnål energiproduktion. Vi måste använda klimatskatter, handeln med utsläppsrätter och andra marknadsekonomiska verktyg i kampen mot utsläppen. Vi måste effektivisera vår energianvändning och på det sättet minska kostnader och utsläpp. har vi i denna kammare beslutat om klimat- och miljömässiga energimål fram . Vi har fastställt att ska ha förnybar energi i vår totala energianvändning samt att utsläppen till 2020 ska minska . Vidare ska andelen förnybar energi inom transportsektorn uppgå till , och användningen ska bli mer effektiv. Det är ambitiösa mål som ska uppfyllas. Vi inom alliansen tror att det är möjligt att uppnå dessa mål genom att uppmuntra människor att själva ta ett ansvar. Miljöpolitik har historiskt sett haft en slöja av förbudspolitik och pekpinnar över sig. Vänsterns recept har alltid varit att förbjuda och reglera fram förändringar utan att det har gett nämnvärda resultat. Här har politiken nu förändrats till att ge ekonomiska morötter till enskilda att ta ansvar som vi tror på och understöder en förändring på ett marknadsmässigt acceptabelt sätt. Vi inom alliansen har även möjliggjort för en förnyelse av våra kärnkraftsreaktorer. Eftersom kärnkraft kommer att vara en viktig del av den svenska elproduktionen för en överskådlig tid måste vi ge marknaden möjligheter att även förnya och förbättra de reaktorer som redan finns. Vi kan därigenom få en stor effekthöjning och ett stort tillskott till vår energimix utan att bygga nya kärnkraftverk. Kärnkraften uppfyller även många av de olika delar som en modern energipolitik består av. Energislaget är koldioxidneutralt och är ett billigt sätt att producera energi som tillförlitligheten är mycket stor. För att nå det övergripande målet om förnybar energi anser vi inom alliansen att det bör sättas upp ett nytt mål som innebär en ökning av den förnybara elproduktionen med till 2020 i förhållande till 2002. Vindkraften ska främjas genom att en nationell planeringsram har fastställts. Den innebär en årlig produktionskapacitet i våra vindkraftverk med , varav tio till havs. Det ska jämföras med det mål som den förra regeringen satte upp , med en årlig produktionskapacitet på till 2015. För att uppnå målen om förnybar energi spelar även vattenkraften en stor roll och bör utvecklas utan att våra nationalälvar ska förstöras. Vi kan konstatera att energibudgeten omsluter . Det är uppdelat bland annat på stöd för marknadsintroduktion av vindkraft för 70 miljoner, energiforskning 1,3 miljarder, planeringsstöd för vindkraft 40 miljoner, stöd för konvertering från direktverkande el 280 miljoner och stöd för installation av solvärme 24 miljoner. Det är alltså ett brett register av olika åtgärder som föreslås i budgeten. har den mest ambitiösa och offensiva miljöpolitiken i EU. Vi kan vara stolta över att vår alliansregering har varit mycket pådrivande i det europeiska arbetet. Här har tagit ett stort ansvar genom att vara en av de mest drivande i dessa frågor både innan och under ordförandeskap. Flaskhalsar i det nordiska elnätet samt mellan och kontinenten ska byggas bort. är det viktigt att komma ihåg att är ett litet land, och i dessa frågor blir det alldeles uppenbart att vi ensamma inte kan lösa alla problem. Det gäller att få med , och andra stora och snabbt växande ekonomier på miljötåget. Vi kan inte stirra oss blinda på åtgärder endast i . Här måste arbetet gå utanför våra egna gränser. Vi måste ha både den politiska viljan och de ekonomiska och tekniska möjligheterna att göra insatser även utomlands. Det är i många lägen mycket mer effektivt att investera i ny teknik och miljövänlig produktion i än i , och vi bör därför vara öppna för sådana lösningar. Detta innebär naturligtvis inte att vi ska ta vår hand från miljöarbetet i . Här måste vi fortsätta vårt höga tempo och fortsätta vara ledande inom Europeiska unionen. I den politiken kan vi inte fjärma oss från länderna runt omkring oss. Energipolitiken är en viktig del av det klimat- och miljöpolitiska arbete som just nu pågår runt om i världen. Energin är även en del av det reala maktspelet i vår närhet, där bland annat använder energin som en spelpjäs i sin säkerhetspolitik. Det är viktigt att vi inte ser energipolitiken endast som en nationell fråga utan även öppnar oss för att vara en nettoexportör av el till ett som har en huvudanvändning av fossila bränslen. (Applåder) I detta anförande instämde , , , och (alla m). 151 () replik: Vi har kunnat konstatera att vi är väldigt framgångsrika när det gäller miljöteknik, i synnerhet energieffektivisering och kunskapssidan. En viktig bidragande orsak till detta har varit klimatinvesteringsprogrammen, Klimp, som har använts under ett stort antal år. Det har kommit fram mycket ny teknik på grund av detta. Det har sparats stora mängder koldioxid med stöd av dessa pengar. Men är de borta. Jag kommer från en kommun där man har använt de här pengarna för att ta vara på spillvärme från ett massabruk. Det moderata kommunalrådet hemma tycker att det här är jättebra, men i röstar emot. Är det inte dags att få in lite nytt sådant här smörjmedel för att stimulera fram ny teknik och minska koldioxidutsläppen? En annan fråga jag vill ställa till gäller forskning och investeringar i förnybar energi. Ni säger i er överenskommelse att den innebär en massiv satsning på förnybart. Men när då investeringsbudget presenterades kunde vi se att den innebär en minskning av satsningarna på förnybar energi. Är detta hållbart enligt ? 152 () replik: Klimpanslagen har vi tagit bort, men vi har satsat på andra former av energiforskning och energiutveckling, som jag har redogjort för här i talarstolen. Det är snarare en omfördelning av pengar. Jag tycker att de satsningar som alliansregeringen har gjort på energin är markanta och till fyllest för den framtid vi ser framför oss. Den förutsätter att vi går vidare med de energisatsningar som började göras under socialdemokratiska regeringar det kan jag hålla med om men som man då har vidareutvecklat och fortsatt ungefär med samma inriktning. 153 () replik: Jo, det är möjligt att det är en omfördelning av pengar, men de går inte till förnybar energi. Pengarna för utveckling av förnybar energi minskar. I stället satsas det en hel del pengar, inte minst EU-pengar, på utveckling av ny kärnkraft och lagring av koldioxid. Det kallar jag inte förnybart. Det finns en skrivning i presentationen om en massiv satsning på förnybar energi. Den har vi hitintills i alla fall inte sett mycket av. Vi kan fortsätta den diskussionen när det gäller statliga . Vi har ju ett utmärkt verktyg i som kan visa vägen, och vi har ett riksdagsbeslut som säger att ska vara ledande i omställningen till hållbar energi. Tycker att det räcker med att hålla tal på stämma för att ändra bolagsordningen så att man styr åt rätt håll? Hitintills har vi inte sett att det har kommit någonting från regeringens sida när det uppenbarligen är så att inte gör den satsning på förnybart som det tidigare riksdagsbeslutet innebar, trots den massiva kritik som fanns här i redan under förra mandatperioden. 154 () replik: Visst görs det satsningar på förnybar energi, . Stöd för installation av solvärme berättar vi om bland annat. Det finns stöd för vindkraft och så vidare i regeringens budget. Självklart stöder vi satsningar på förnybar energi generellt, med tanke på det sade i början. Lagringen av koldioxid är ett måste.