prot · GX0949 · 2009-12-14 00:00:00 — Socialdemokraterna har alltid en tilltro till program. Vi ska samlas i vissa specifika sammanhang. Då blir det bra. Jag tror inte att vi behöver binda oss vid den formen. Det viktiga för att få en näring att utvecklas är att skapa många olika förutsättningar och ge många goda signaler till hur näringen ska kunna utvecklas. Det handlar om att skapa goda förutsättningar för utbildningen inom näringen. Vi kan till exempel konstatera att turistutbildningen har landat på ett flertal universitetsorter. Den utbildning som många företag bedriver i samverkan med lokala turistorgan är också en mycket viktig del. Att kunna samlas kring ambitionen handlar om det som är grunden för allt företagande. Det gäller även småföretagandet, där turistnäringen har sin bas. Det handlar om att uppmuntra denna och se till att det finns goda villkor för de företag som verkar där, och det handlar också om goda villkor för dem som arbetar inom den här näringen. De som arbetar inom näringen blev faktiskt ganska förskräckta i slutet av den förra mandatperioden när Socialdemokraterna ville driva igenom en flygskatt som höll på att ta död på en del av näringen. Dessutom ville man förbjuda säsongsarbete. Min fråga är: Kan vi tänka oss att de förslagen aldrig mer kommer tillbaka? 132 () replik: replik blev någon form av rappakalja. Det sade i sitt anförande stämmer till med det som finns i vår motion om en nationell strategi för besöksnäringen. Men det är väl så att blir så överraskad av att , och den borgerliga majoriteten här i tycker nästan likadant om en så viktig näring som besöksnäringen. Det är väl bättre att erkänna det. Vi yrkar inte avslag på alla majoritetens förslag bara för sakens skull, utan där vi tycker att det är ett bra förslag bifaller vi det. Det är därför det blir så märkligt att majoriteten här i kammaren inte kan se att vi säger samma sak. står här i kammaren och säger i sin replik att vi nog inte har samma mål och inte samma medel och att Socialdemokraterna alltid vill ha program. Det här handlar om ett branschprogram där vi ska lyfta fram forskning och utveckling tillsammans med branschen. Vad är det för fel med det? Under anförande noterade jag i mitt papper att han sade att det behövs en samlad strategi. Det gällde detta med idrotten. Det är ju just det vi skriver i vår motion. Vad är det då som är det där med Socialdemokraterna? Håll dig till fakta, . Vi har nog samma grundsyn att besöksnäringen är viktig. Då borde vi komma till skott och se till att vi får ett strategiskt handlingsprogram för den här viktiga näringen. 133 HANS () replik: Jag tyckte att det var någon form av erkännande som kanske inte riktigt ville gå fram när jag sade att vi nog har skillnader i mål och medel. Tilltron till branschprogrammen eller om vi inte ska ha dem är i det här sammanhanget en diskussion om medel, inte om målen. Det är alldeles utomordentligt om vi kan ha en gemensam syn på vad vi vill med turist- och besöksnäringen och ambitionen att kunna attrahera stora internationella både kultur- och idrottsevenemang till . Men det finns några saker där vi ändå skiljer oss åt. Och någonting som inte har framgått i tidigare replikskiften, och jag fick inte höra det heller när höll sitt anförande, är vad det är man vill göra med turistnäringen utöver det här programmet. Kommer man till exempel att överväga att ta upp förbudet mot säsongsanställning? Jag tycker att det är en väldigt viktig fråga. Jag träffade chef . Han sade att det hade varit fullkomligt omöjligt att genomföra Jul på om de inte hade kunnat ta in säsongsanställda. Det här tycker jag är en fråga som någonstans skulle kunna lyftas fram, gärna i en sådan här debatt. är jag medveten om att replikskiftet går mot sitt slut så jag ska inte rikta någon ytterligare fråga. Jag kan säga: Tack, Socialdemokraterna, för att ni gärna är med på de huvudlinjer som vi målar upp för en framtida turist- och besöksnärings ambitioner. Sedan har vi kanske olika vägar för hur vi vill nå dit. One size doesnt always fit everyone. Fritt översatt till svenska betyder det ungefär att samma sak inte alltid passar allt och alla. De goda exempel som har tagit upp här tidigare stöder jag gärna, men jag yrkar likväl bifall till utskottets förslag i betänkandet. 134 (): Vi vill investera i framtidens jobb genom att bygga ett som är modernt och rättvist. Det står i kontrast till den politik som regeringen nu genomför med stora skattesänkningar för dem som har det bäst och en mycket passiv näringspolitik. Det är ett som genom den förda politiken har alltmer växande klyftor och gigantiskt stora underskott i de offentliga finanserna, ett där arbetslösheten växer dramatiskt, där sjuka sorteras ut ur sjukförsäkringen och där barnfattigdomen växer. Vi vill inte, som den borgerliga regeringen, göra till ett europeiskt genomsnittsland med hög arbetslöshet, stora brister i välfärden, stora underskott i de offentliga finanserna, växande klyftor mellan regioner och mellan människor. Mina kamrater som varit uppe i talarstolen har berättat om våra förslag för en aktiv näringspolitik och hur vi vill satsa på framför allt jobben och för att rusta starkare. Jag kommer att ta upp områden som mer specifikt handlar om forskning och utveckling kopplad till näringslivet. Då vill jag igen i denna kammare understryka hur extremt viktiga för tillväxt och konkurrenskraft de strategiska branschprogrammen varit och kan så fortsätta att vara. Det är branschprogram för olika nyckelbranscher där företagen, facken, staten och akademierna sätter sig ned och diskuterar vilka behov av insatser som behövs för att stärka konkurrenskraft. Det kan handla om tunga satsningar på forskning, utbildning och infrastruktur, allt för att stärka konkurrenskraften för företagen. har de bidragit med av näringslivets totala satsningar på forskning och utveckling. Det har gett ca 60 000 direkta arbetstillfällen och ungefär 560 miljarder i exportintäkter. De representerar företag och arbetsplatser över hela landet. De har sett till att genom god produktutveckling och forskning sätta företag på kartan. Det har betytt oerhört mycket, inte minst för den regionalpolitiska tillväxten i hela vårt avlånga land. Den här typen av samarbeten som vi socialdemokrater lagt grunden till har visat sig vara mycket framgångsrika. Det är därför djupt olyckligt att regeringen tycker helt annorlunda och inte alls verkar förstå hur viktigt ett sådant här samarbete är. Det är tragiskt för tillväxt att regeringen beslutat att avsluta alla branschprogram helt , trots den massiva kritik som riktas mot regeringen från flera håll. väntar vi fortfarande på besked om vad som kommer att hända efter 2010 när det gäller de strategiska branschprogrammen. presenterade en rapport som analyserade vilken betydelse bland annat fordonsforskningsprogrammet har. De kom fram till bland annat tre saker. För det första var en av de allra viktigaste effekterna att samarbetet stärktes kraftigt mellan fordonsindustrin och akademin. Därmed blev industrin betydligt bättre och snabbare på att använda forskningsresultat direkt i den egna produktionen. För det andra gav det kompetensutveckling till den egna personalen. Och det gick betydligt lättare att rekrytera personer med forskarutbildningar. För det tredje slog man fast att samarbetet med internationellt starka forskarmiljöer stärktes betydligt. Och just detta är otroligt viktigt för att stärka svenska företags konkurrenskraft på exportmarknaden. Den slutsats man kan dra, tycker jag, är att det inte är enbart genom marknadsekonomi och fri konkurrens som nått så stora framgångar, utan det är just samverkan, samhällets intressen och näringslivets eget arbete som gett de framgångar vi har. Vi socialdemokrater vill därför bygga vidare på de strategiska branschprogrammen i stället för det som regeringen nu väljer att göra. Utöver de sex branschprogram vi haft kommer vi att tillföra nya strategiska branschprogram. Det handlar bland annat om, som har nämnts, life science-industrin, som är en extremt viktig verksamhet, och den breda tjänstesektorn. Vi har också branschprogram för vindkraft som säkert kommer att tas upp i nästkommande debatt. Vi vill dessutom öka de statliga insatserna på fordonsforskningen till totalt åren 20092013. Det är alltså mer än regeringens förslag som ligger på 450 miljoner. Så sent som , något som många varit inne på, blev det uppenbart för regeringen att vi hade en kris i fordonsbranschen. Då blev det verkligen uppenbart, trots att vi här i kammaren och i samhället i övrigt gjorde allt för att uppmärksamma regeringen på det. Då beslutade regeringen att bilda det helägda statliga bolaget , som många här nämnt. Det skulle syssla med att fördela investeringar i forskning. Inriktningen var att de skulle börja investera . Men som vanligt segade regeringen och det tog hela innan man hade utsett en styrelse och ytterligare innan den första investeringen gjordes, det vill säga i oktobernovember . Det tar tid, sade . Vi tycker att väldigt mycket tar och att regeringen är alldeles för passiv när det gäller näringspolitik. I den första omgången delades det ut 60 miljarder till som bland annat producerar bränsleceller. Den investeringen ger jag en eloge för. Det var en bra investering. Vi väntar på fler miljötekniska investeringar. Vi hoppas att det inte blir ytterligare förseningar. har faktiskt inte råd med det. halkar efter på en mängd områden. Statistiken talar mer och mer för det. Vi hoppas verkligen att vi inte ska halka efter mer. Jag måste nämna något om innovationspolitiken. sade tidigare att det var så stort med en forsknings- och innovationsproposition. Forskningspropositionen ligger på totalt 5 miljarder, och av den är innovationer. Det kan man inte kalla särskilt dynamiskt och innovativt. I forskningspropositionen och innovationspropositionen som kom drev regeringen igenom ett nytt system för fördelning av forskningsanslagen som enligt experterna missgynnar mindre universitet och stärker de sju större och äldsta universiteten. stärkte man sju innovationskontor, inte fyra som nämndes tidigare, som är kopplade till de stora universiteten. De mindre universiteten lämnas helt utanför och kommer att ha betydligt mindre resurser till innovation och kommersialisering. I betänkandet säger majoriteten att näringspolitiken är inriktad på att medverka till fler och växande företag, och att det ska vara ett dynamiskt och innovativt näringsliv. Ska man tolka den förändring som gjordes inom hela innovationspolitiken som den nya inriktningen och att bara vissa regioner kommer att få stöd för att växa? Hur dynamiskt kan det vara? Det skulle vara intressant att få veta hur ni har tänkt när det gäller innovation och kommersialisering av produkter. Det får vi ta i en debatt längre fram. Vi tycker att regeringen brister i engagemang, framför allt brister det när det gäller att ta till vara goda idéer i . Vi behöver mer företagsanknuten forskning och utveckling i småföretagen, vilket mina kamrater har tagit upp. Därför vill vi stärka Vinnovaprogrammet Forska och Väx med mer än regeringens förslag. Det är ett oerhört framgångsrikt program som vänder sig direkt till de mindre företagen, även till den växande tjänstesektorn. Det är inte genom stora skattesänkningar för de bäst ställda som tillväxt och konkurrenskraft säkras, utan genom satsningar på kunskap, entreprenörskap, forskning och utveckling. Det ger framtidstro, det ger hopp och det ger jobb. 135 (): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande NU1. Det är trevligt att få tala om rymdverksamheten som och hans team är här i . Jag lyssnade på dem. Man får en positiv inställning till utveckling och forskning generellt när man lyssnar på dessa astronauter. Ingenting är omöjligt. Kör på och satsa! Rymdverksamheten runt om i världen är i stark expansion. Inte bara i utan också i och växer insatserna från olika länder. Vi räknar med en tillväxt som överskrider nu och . Ett nytt navigationssystem, , är under uppbyggnad. Det systemet beräknas sysselsätta 200 000 personer i och kosta , vilket nu är finansierat bland annat genom att man har dragit ned på jordbrukssubventionerna. Miljö- och säkerhetssystemet GMES, Global Monitoring for Environment and Security, byggs upp genom att sända upp satelliter som ska övervaka olika funktioner i främst på miljösidan, men även många andra funktioner. Vi har högteknologisk industri i inom rymdområdet. Våra satelliter finns på många håll. Vi är kända bland annat för att bygga effektiva och billiga satelliter. Det är vi som styr satelliterna genom , vår fantastiska anläggning i . I budgeten föreslår regeringen en kraftig höjning av anslaget till rymdverksamheten med till . Det är alltså en kraftig höjning. Ökningen ligger främst inom där framför allt kommer att få del av resurserna. Till dessa kommer budgetbelopp. Med en kraftigt utökad marknad i med och GMS-systemen torde svensk rymdindustri ha möjlighet till bra expansion om statens satsningar i olika projekt ökar. Det gäller även satsningar från det privata näringslivet. Det kommer mer och mer i olika samarbeten i . Vårt samarbete i , , har pågått . tar EU delvis över när det gäller besluten. Ett speciellt mellan och EU är konstituerat för att följa de olika frågorna. Svensk rymdstrategi måste innebära att vi satsar längre upp i teknikkedjan med ökat teknikinnehåll och att staten väsentligt ökar sin rymdbudget för olika projekt i med samverkan med och EU. Vi kan se länder som och väsentligt öka sin rymdmarknadsandel genom specifika satsningar. Hur ska den svenska strategin vara? Det tål att fundera på. Den svenska offentliga rymdsatsningen måste vara synlig för skattebetalarna och uppfattas som viktig för landet. Det ska alltså vara system inom nyttiga områden som klimatförändring och säkerhet. De ska befästa roll som kunskapsnation genom forskning i världsklass och använda Internet för vetenskap och teknik. Det gäller att arbeta sig uppåt i kunskapskedjan till bättre och bättre kunskap och tekniskt mer komplicerade produkter. Vi kan göra det. Man kan göra mycket. Genom teknikdemonstrationssatelliten etablerar en specialitet, nämligen formationsflygning som gör att kan bli först med att upptäcka spår av liv i andra solsystem. Vi kan ta ledningen i för klimatsatellitprojektet som använder unik teknologi och en lågkostnadsprofil utvecklad för den mycket framgångsrika svenska ozonforskningssatelliten . Steam levererar unika data och ger därmed en tydlig röst i klimatdebatten. Det är inte minst viktigt . Svensk rymdforsknings traditionella styrkebälte, rymdfysik, kan väsentligt bidra till utforskning av planeternas hemligheter, främst på Mars, med en högteknologisk miniatyriserad subsatellit på andra rymdorganisationers sonder. Då kan vi arbeta i partnerskap med andra organisationer i . Vi ska ge försvaret ett eget kraftfullt verktyg i sina internationella insatser genom att utveckla en liten extremt kostnadseffektiv spaningssatellit som bygger på den avancerade svenska rymdteknik som utvecklats i Prisma. En sådan satellit har stor kommersiell potential. Det är dags att vi sätter ned foten och kanske fastställer en ny rymdstrategi. Vi har alla möjligheter att bli en kraftigt växande industrination inom detta område. Det är glädjande att vi nu satsar mer inom detta område. Kunskapen finns, men är vi tillräckligt kraftfulla och förstår vi den snabba utveckling som är på gång internationellt? Ja, utan tvekan. Så till ett annat ämne. Jag vill passa på att ge en eloge till och för deras snabba och utmärkta arbete när det gäller att se till att exporten fungerar och blir finansierad under denna kris. Genom alliansregeringens och dessa organisationers snabba agerande kunde många exportaffärer slutföras och tiotusentals jobb räddas under den värsta finansiella härdsmältan. Det var verkligen ett utmärkt arbete. Yes, we can! 136 () replik: Tack, , för ditt starka engagemang för rymdindustrin. Jag delar det. Jag tycker att det är oerhört viktigt. Vi är många som har jobbat hårt för att få regeringen att till slut begripa vikten av att man kan fullfölja och göra andra viktiga insatser i svensk rymdindustri. Rymd- och flygindustrin är viktig för . Den ger viktiga spin off-effekter, viktig kunskap och viktig forskning för både dess egen verksamhet men också för annan viktig industriell verksamhet i . I anförande tyckte jag mig höra tankar om att det behövs en nationell rymdstrategi. Låt mig då ställa en fråga. Vi har påpekat för alla företrädare för de borgerliga partierna att dessa branschprogram snart försvinner och att vi behöver en framtida strategi. Kan här ge besked om det blir någon flyg- och rymdstrategi? Jag talar ofta och återkommande med företrädare för både flygbranschen och rymdindustrin, och alla betonar vikten av att vi får en tydlig nationell strategi. Tänk om vi kunde få en bred strategi som vi över blockgränserna ställer oss bakom, så att vi kunde ge besked till denna viktiga del av svenskt näringsliv att oavsett hur det går i valet ska man veta att vi ser det nationella intresset av att utveckla verksamheten. Det skulle vara intressant om vi kunde få ett besked om det blir något branschprogram enskilt för rymdindustrin, men jag ser gärna en samlad flyg- och rymdstrategi eftersom de är så intimt förknippade med varandra. Kan vi få ett besked om det? I så fall vore jag tacksam. 137 () replik: Jag blev lite förvånad när jag hörde synpunkter här. Vi har lagt fram en forskningsproposition som innebär mer. Det är den största forskningssatsning som någonsin har gjorts i . Vad vi tycker är riktigt att göra är att slopa branschprogrammen och i stället se till att det finns inriktning på olika verksamhetsområden. Det kan vara knepigt om man har branschprogram. Man får så att säga ett stuprörsseende på olika saker. Att lägga ut mer resurser på högskolorna, även på de mindre högskolorna, tycker vi också är riktigt. Jag vet att , som är en liten högskola, har fått mer pengar. Det är alltså inte fråga om att vi inte lägger ut forskningsresurser. När det gäller rymdforskning vet jag att det finns diskussioner om hur man ska klara av detta. Det är en långsiktig satsning. Man måste inte bara klara av utbildningen under . Man måste också se till att det finns privata investeringar, PPP, och att man också får med pengar i budgeten. Det är inte så lätt att i den krissituation som vi har just nu med en härdsmälta utan like ta pengar till dessa områden. Jag konstaterar att vi har satsat 100 miljoner mer , och jag och mina kolleger kommer att kämpa för att få mer så att vi kan fortsätta att bygga upp denna så viktiga industri som ger pengar och sysselsättning. 138 () replik: Jag tackar för det. Jag noterar att det finns en viss skillnad mellan din retorik och den praktik som regeringen utövar. Visst kan man tycka att forskningsprioriteringarna och forskningssatsningen var bra, även om jag kommer ihåg att och den dåvarande utbildningsministern och forskningsministern talade om 13 miljarder, och så blev det 5 miljarder. När vi ser de nationella forskningsprioriteringarna vet vi också att kritiken mot forskningspolitiken är att pengarna inte kommer näringslivet till del och att det inte blir någon företagsnära forskning eller några branschprogram. Det är det som har varit poängen med att se till att ge signaler om nya branschprogram. Vi ser behovet av att inte bara samverka om statliga forskningspengar utan faktiskt också samverka om det som är näringslivets egna bidrag till forskning. På läkemedelsområdet är den statliga kakan den lilla. Det är branschen och näringen själv som bidrar med de viktigaste insatserna. Det vet säkert . Det är just därför som det är så viktigt att vi från svensk sida markerar det politiska intresset av life science och medicinteknikbranschen, rymd- och flygindustrin eller för den delen fordonsindustrin eller metallurgin. säger jag har svårt att tro att det är en hållbar argumentation att det kan vara knepigt med branschprogram för att det sker inlåsningseffekter. Då skulle jag vilja be att tala om på vilket sätt det sker inlåsningseffekter med en rymdstrategi, en flyg- och rymdstrategi eller för den delen ett life science-program. Tvärtom är det ett alldeles utmärkt sätt att tillgängliggöra mer resurser för forskning och utveckling, både för en stark utveckling av svenskt näringsliv och svenska forskningsmiljöer och naturligtvis för att öka den svenska konkurrenskraften och slåss om de internationella forskningsresurser som finns. Det kan annars vara svårt inom att motivera att de ska prioriteras i . Jag väntar ivrigt på svar. Vad är det som är så knepigt med branschprogrammen? Kan jag få några exempel på dessa inlåsningseffekter? Jag ser det som nödvändigt att vi får branschprogram och kan inte förstå motstånd mot dem. 139 () replik: Jag har faktiskt arbetat en hel del i bilindustrin. Vi märkte också att det var snävt inom vissa funktioner av bilindustrin vissa delar och funktioner av bilar eller lastbilar. Det var inte denna allmänna syn som man skulle ha till exempel på hybridtekniken. Det blev ingenting alls i . Varken eller hade någonting. börjar man tala om att man ska ha hybridteknik och att man ska ha elbilar och att det ska utvecklas. Det skulle ha förekommit för länge sedan om man hade haft en bred forskning på elbilssidan vid ett antal universitet och inte haft dessa branschprogram. Det är jag övertygad om. På lastbilssidan har man så stora resurser att man där slänger in mycket pengar för att kunna lösa detta. Men och skulle ha kunnat se helt annorlunda ut om man inte hade haft dessa branschprogram utan haft breda och riktade forskningsprogram inom hybrid- och elområdet. Då hade det sett helt annorlunda ut. 140 (): Jag begärde ordet för att påminna majoriteten om det gemensamma tillkännagivandet i utskottet där vi uttalade att regeringen skulle återkomma till med ett handlingsprogram för sociala företag. Utskottet var helt enigt i den frågan. Programmet skulle redovisas senast detta år. Vi kan konstatera att det fortfarande inte finns något program. Jag och oppositionen kan bara konstatera att denna regering inte har några visioner över huvud taget vad gäller socialt företagande, vilket vi har kunnat konstatera när det gäller näringspolitiken generellt. De sociala företagen har en oerhört stor betydelse för människor som har hamnat i verkligt utanförskap, nämligen människor som har en komplicerad historia bakom sig, kanske med arbetslöshet, missbruk, kriminalitet, bostadslöshet med mera. Inte sällan har just sociala företag kunnat erbjuda dessa människor ett första steg in på arbetsmarknaden kanske en anställning eller ett delägarskap för att de ska kunna klara en liten enkel uppgift för att de sedan ska kunna utveckla sina färdigheter och gå vidare. Dessa människor kanske inledningsvis behöver någon form av anställningsstöd för att återkomma till arbetsmarknaden som anställd eller som företagare. De sociala företagen utgör därför ett värdefullt tillskott vid sidan om sedvanligt anställningsstöd för anställning i traditionella företag eller för någon form av sysselsättning inom olika former av vård. är dessa sociala företag drivna i kooperativ form. Så här långt är utskottet överens. Det finns dock ett problem med dessa företag som jag tror att majoriteten uppfattar, och det är att det egentligen inte finns något krav på att det måste vara just kooperativ. Det kan lika gärna vara aktiebolag eller handelsbolag. Men såvitt vi kan se passar uppenbarligen den kooperativa formen ofta dessa företag. Det kanske är där skon klämmer. Den kooperativa företagsformen är inget som man ser på med blida ögon från den sittande majoriteten. Tvärtom har man gjort sitt bästa med allehanda liberaliseringsprojekt när det gäller allt från små eller medelstora företag, mer eller mindre seriösa, till enorma vårdkoncerner med ett uttalat syfte att tjäna stora belopp av skattebetalarnas pengar. Varför skulle regeringen då vara intresserad av att arbeta för att dessa små kooperativ ska vara med i denna cirkus?