prot · GX0942 · 2009-12-03 00:00:00 — Bland annat på grund av det jag har tagit upp i mitt anförande har sagt nej till Stockholmsprogrammet. har ansett, och anser fortfarande, att ett nytt program bör arbetas fram där integritet och rättssäkerhet sätts i fokus och där murarna kring fästning rivs. Det ska vara ett program där inriktningen ska vara att man hindrar kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Det måste ske en förändring. Det måste bli ett slut på massregistrering, avlyssning och övervakning. 188 (): Klockan är mycket, och vi är inte speciellt många i salen. Vi är ovanligt få. Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkande och avslag på samtliga reservationer. Det betänkande vi nu debatterar tar upp och behandlar motioner från den allmänna motionsperioden som rör den personliga integriteten. Det är ett ämne som debatteras mycket i samhället, inte minst . Den personliga integriteten är en fråga som berör och engagerar, herr talman. Vi lever i en globaliserad och komplicerad värld. Å ena sidan finns förhållandet att stater samverkar sinsemellan i syfte att motverka terrorism och organiserad brottslighet. Detta kan i sin tur innebära att den personliga integriteten kan vara hotad vid insamlande av information. Det kan i sin tur medverka till att stoppa terroristangrepp, och det är faktiskt ett väldigt viktigt värde. Å andra sidan finns perspektivet att staten i sig utgör ett hot mot den personliga integriteten och att vi därför inte bör utöka dess befogenheter, speciellt inte på bekostnad av den personliga integriteten. Jag har därför väldigt stor respekt för båda resonemangen, herr talman. Att värna den personliga integriteten är en viktig balansgång. Detta har vi politiker att uppfylla. Vi måste balansera detta i allt vårt beslutsfattande. Att den personliga integriteten skyddas och upprätthålls är centralt i ett demokratiskt samhälle. är det ett faktum att det har funnits så många människor som frivilligt avslöjar information om sig själva. Jag kan nämna några exempel: Facebook, Twitter, bloggar, hemsidor, Icas kundkort och Hennes & kundkort. Dessa utgör enorma källor till kunskap och information om individers mest intima vanor och ovanor. Å andra sidan finns det stora skillnader. Statens informationsinhämtande är tvingande. Det är obligatoriskt. De andra exemplen jag nämnde är frivilliga. Det är någonting som människor på eget bevåg och av eget intresse ägnar sig åt. Utifrån detta är det så oerhört angeläget att faktiskt värna den personliga integriteten. Detta är en viktig fråga för oss moderater och för hela alliansen. Enligt Datainspektionens generaldirektör skulle det gå alldeles utmärkt att plocka bort en hel del uppgifter ur de offentliga register som finns. är det svårt att få överblick över dessa offentliga register. Vilka register finns? Hur används de? Det är angeläget att vi får ett grepp om detta. Det betänkande vi debatterar här och innehåller motioner, närmare bestämt 20 motionsyrkanden från den allmänna motionsperioden. Motionsyrkandena rör frågor om skyddet för den personliga integriteten, elektronisk kartläggning av resor och kortköp, brottsbekämpning, integritet, hälso- och sjukvården, migrationsärenden, för att nämna några exempel. Som jag nämnde inledningsvis yrkar vi från majoriteten avslag på samtliga motionsyrkanden. Jag ska nämna ett par motioner. Jag börjar med den som är av Finn och och som handlar om sekretess inom hälso- och sjukvården. Det skulle jag kunna diskutera länge och väl här, men jag ska försöka sammanfatta. Motionärerna tar upp en viktig fråga och en åsikt som vi i KU delar. Det är att det måste finnas ett integritetsskydd för patienter i vården. Det är enligt utskottet av stor vikt att sekretessbelagda uppgifter även inom den ram som handlar om den administrativa verksamheten av hälso- och sjukvården hanteras med stor försiktighet. Enligt utskottets mening får det förutsättas att landstingen ser till att använda den sekretess som man kan förvänta sig när det gäller att begära in patientjournaler och att man handskas varsamt med den information man får in. Man ska inte ta in mer information än vad som behövs. När det gäller brottsbekämpning och integritet vill jag betona att det är viktigt att skyddet för den personliga integriteten upprätthålls också i den brottsbekämpande verksamheten samt att staten ska vara restriktiv med att utnyttja möjligheten till övervakning av elektronisk kommunikation. Det knyter väl an till det jag har sagt tidigare i mitt anförande. och menar i sin reservation att Stockholmsprogrammet medför ett ökat utbyte av information och en ökad övervakning i en sådan omfattning att den personliga integriteten kränks och medborgerliga rättigheter åsidosätts. Majoriteten i utskottet delar inte denna farhåga. Vi ställer oss bakom regeringens ambition. Den är att Stockholmsprogrammet snarare ska leda till ett tryggare och öppnare , där enskildas rättigheter värnas. Självfallet är det oerhört viktigt att KU fortsätter att bevaka denna fråga. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut. 189 () replik: Den personliga integriteten tog du, , upp . Jag tog i mitt anförande upp att det finns brister i dataskyddsdirektivet och att den europeiska datatillsynsmannen har tagit upp detta i ett utlåtande. Han har tagit upp anmärkningar som bland annat gällde brist på samråd med såväl datatillsynsmannen som nationella dataskyddsmyndigheter. Då är min fråga: Hur kan det komma sig att alliansen inte har tagit till sig dessa anmärkningar? För mig verkar det som att ni totalt har struntat i dem. Ändå framhäver ni gång på gång att ni verkligen står upp för den personliga integriteten. Det rimmar illa för mig. 190 () replik: Jag kan säga med anledning av replik att min partikollega har påbörjat ett arbete med att minska den volym av personuppgifter som förekommer i statliga register till 2014. Vi ska inte acceptera att register i onödan används, och de register som finns ska vara rättssäkra. Det är ett exempel på det arbete som vi inom alliansen bedriver för att värna den personliga integriteten. 191 () replik: har påbörjat ett arbete som ska se över och kanske gallra i de statliga registren. Men pratar vi om gigantiska register som ska vara över hela EU och som alla medlemsländer ska ha tillgång till. Där inne kan väl inte börja arbeta i alla fall och peta i det. Min fråga kvarstår. Att ni verkligen har struntat i att det finns så många farhågor och så många anmärkningar från personer som är kunniga inom området fick jag inget svar på. Då rimmar det illa att ni står upp för den personliga integriteten. Jag tog också upp något annat i mitt anförande som tangerar detta. När man ska anta ett nytt program som Stockholmsprogrammet, varför har inte regeringen gjort en ordentlig utvärdering av det gamla programmet, det vill säga Haagprogrammet? Det finns många saker med en utvärdering. Man lär sig nytt, tar till sig och kan förhindra att misstag upprepas. Det är de frågorna . Det är ett gigantiskt register i hela EU. Jag pratar inte om . Jag pratar om EU. Varför har ni inte tagit tillfället i akt att utvärdera Haagprogrammet som har varit tidigare? Det rimmar verkligen illa med den personliga integriteten. 192 () replik: har inte med ett ord berört att situationen när det gäller personlig integritet har förändrats. Arenan ser annorlunda ut . Jag nämnde att den elektroniska informationen har vuxit. Den har vuxit otroligt. Därför är det angeläget också att det finns program som motsvarar de behov som finns för att skydda den personliga integriteten. Här kommer Stockholmsprogrammet att fylla en oerhört viktig funktion. Speciellt som lyfter upp frågan om den personliga integriteten kan jag inte förstå vad hon har emot att det tas krafttag nu under det svenska ordförandeskapet för att skydda den personliga integriteten. 193 (): I motion K325 har jag och Finn begärt ett tillkännagivande om en översyn av sekretesslagstiftningen och dess tillämpning i syfte att stärka integriteten för patienter. Utskottet avstyrker vår motion. Med anledning av utskottets resonemang och ställningstagande vill jag anföra följande. Elektroniska register ger storartade möjligheter för planering, statistik, revision och forskning av olika slag som kan komma människor till godo. Det är möjligheter som lockar och bländar. Men ett mynt har två sidor. Den andra sidan av myntet är att sekretesskyddet för patienten inom vården hotas. Det förtroende som patienten givit till läkaren i vetskap om dennes tystnadsplikt hotas. Landstingens behov av att revidera och granska vårdgivarna, försäkringsbolagens krav på insyn i försäkringstagarnas patientjournaler, inrapportering med namn och personnummer av diagnos och behandling till stora patientregister för forskning och statistik innebär att ett stort antal personer utöver den behandlande läkaren får tillgång till uppgifter om patienten. Landstingen måste kunna följa upp och kontrollera hälso- och sjukvården. Om ett landsting bedömer att behov föreligger för granskning av i sekretesslag skyddad information, exempelvis patientjournaler, är enligt vår mening den ordning som är mest rimlig att den aktuella frågeställningen preciseras till tillsynsmyndigheten, , som i sin tur infordrar de sekretesskyddade handlingarna och besvarar frågor. Att i sådana fall utvidga hanteringen av tillsynsfrågor till en stor krets av tjänstemän på landstingen som visserligen omfattas av sekretess är inte i praktiken förenligt med sträng sekretess. Vi har i en sträng sekretesslagstiftning. OSL, lagen om sekretess, skyddar den enskilde. Patientdatalagen reglerar möjligheten för olika vårdgivare att få tillgång till varandras elektroniska patientjournaler, elektronisk åtkomst och utlämnande av handlingar. Olika förändringar i samhället har kommit att hota detta stränga sekretesskydd. Vidare har kretsen av personer som har tillgång till patientuppgifter, det vill säga vårdpersonal och personal som arbetar med verksamhetsuppföljning, ökat. Känslig patientrelaterad information kan överföras med en knapptryckning. Det krävs därför enligt vår mening en genomgripande översyn av hur sjukvårdssekretessen fungerar i praktiken. Det behövs en skärpning av sekretessen för konfidentiell kommunikation mellan vårdtagare och vårdgivare inom hälso- och sjukvården. För oss moderater är det viktigt att man som patient alltid kan känna sig trygg med att ens personuppgifter behandlas på ett sätt som respekterar den personliga integriteten. Det är glädjande att utskottet delar vår åsikt att integritetsskyddet för patienter i vården måste värnas och att det enligt utskottets mening får förutsättas att landstingen inte utan att det verkligen behövs använder sig av möjligheten att begära in patientjournaler och att dessa då hanteras av en så liten krets personer som möjligt. Mot bakgrund av detta ställningstagande och mot bakgrund av att vår senaste partistämma biföll en likalydande motion som denna tror jag att vi framöver tillsammans inom alliansen kan komma överens så att vi får en lagstiftning på området under nästa mandatperiod. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § Riksdagsledamöternas pensionssystem Föredrogs betänkande 2009/10:KU12 Riksdagsledamöternas pensionssystem (framst. 2009/10:RS1). 194 (): Det här är inte bara det sista anmälda ärendet, utan jag är också sista anmälda talare. Det betänkande vi nu debatterar är en behandling av riksdagsstyrelsens framställan om att få ändra pensionssystemet för riksdagsledamöterna, och det är ett enigt betänkande, herr talman. Jag vill också säga att riksdagsstyrelsens framställan inte har föranlett några följdmotioner, utan detta är ett enigt betänkande. I det nya systemet föreslås att all uppdragstid ska vara lika mycket värd när det gäller pension, oberoende av en ledamots ålder. Jag ska säga lite mer i korthet om vad det reviderade pensionssystemet innebär. Det innebär att möjligheten att tjäna in en ålderspension kommer att förändras så att beräkningstiden blir högst , det vill säga, inte det system som vi har med . Det kommer också att innebära att pensionsförmånerna beräknas på samma sätt, oavsett en ledamots ålder, inte som att det finns en gräns vid . Det kommer också att innebär att reglerna för omräkning av förmåner blir desamma som jag nämnde här när det gäller ledamotens ålder. Ytterligare en sak är att ledamöternas pensionsförmåner ska vara förmånsbestämda men också att reglerna görs mer lika ett avgiftsbestämt system genom att pensionsnivån bestäms utifrån den sammanlagda inkomsten . Vidare kommer pensionsbeloppet att följsamhetsindexeras på samma sätt som görs i det övriga allmänna pensionssystemet. De föreslagna ändringarna avses träda i kraft och omfatta alla ledamöter som då tjänstgör i eller kommer att tjänstgöra . Vad det här betänkandet innebär, herr talman, är en modernisering av riksdagsledamöternas pensioner en modernisering som står i samklang med samhället i övrigt. Det förslag som vi kommer att besluta om är resultatet av en lång tids arbete. påbörjades arbetet med att revidera riksdagsledamöternas pension, och jag vågar påstå att betänkandet är välkomnat av hela . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2009/10:155 Sverigefinska synskadade av () till statsrådet () Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2009/10:275 Industriinvesteringarna av () till finansminister () 2009/10:276 Konsekvenser av nordiskt skatteavtal av () till finansminister () 2009/10:277 Arbetsmarknaden i av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:278 Beräkningssystem för bostadsbidrag av () till statsrådet () 2009/10:279 Stöd till de drabbade av verksamhet i av () till statsrådet () 2009/10:280 ansvar för verksamhet i av () till statsrådet () 2009/10:281 Arbetsmiljön på av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:282 Blodgivning och diskriminering på grund av sexuell läggning av () till socialminister () 2009/10:283 Cancersjuka och de nya sjukförsäkringsreglerna av () till statsrådet () 2009/10:284 Fysisk aktivitet i skolan av () till utbildningsminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av talmannen därefter till ajourneringen , av förste vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 141 (delvis), av talmannen därefter till och med 11 § anf. 173 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.