prot · GW09109 · 2009-04-29 00:00:00 — Arbetet med propositionen vad gäller vargen är runt knuten; det är jag glad för. När det gäller eftersök av trafikskadat vilt nämndes förut Viltvårdsfonden. Något som alliansregeringen och tidigt gjorde var att plocka bort pengar som gick från Viltvårdsfonden till ett antal anslagsområden som egentligen inte hade bäring på viltvården i första hand. Det tyckte jag var bra. går jägarnas pengar till det som de ska gå till i första hand. Det är möjligt att det finns mer att göra på detta område och att vi kommer att behöva ändra inriktning ytterligare en gång. Det får vi se. Men det var resolut och klokt gjort av jordbruksministern och alliansregeringen. Att eftersöksarbetet är viktigt har också betonat. Det kommer en proposition , så egentligen skulle vi kanske ha haft den här debatten för att ha en tydligare möjlighet både för oss och för oppositionen att debattera innehållet i den. Men är vi där vi är. Jag är i alla fall trygg i att det kommer en bra proposition som kommer att höja värdet på dem som gör insatser vad gäller eftersök. Jag går över till fjälljaktsreformen som har orsakat en hel del debatt, oro och diskussioner. Efter att regeringen beslutat ändra 3 § i rennäringsförordningen är det inte längre möjligt att begränsa jaktupplåtelse beroende på om man är bosatt i eller inte. För oss i och för alliansen har ingången varit att det i första hand ska gälla de människor som är bosatta i området. De undantagen kan vi göra. Det är viktigt att säga det. Man kan fundera över vad som hänt tidigare. Vad har den tidigare regeringen gjort för att vi inte skulle hamna i den situation som vi nu hamnade i? Det är också en fråga som man kan lyfta upp och fundera över. Var det så himla bra förut när vi märkte att bubblan sprack, när vi fick den här diskussionen och blev tvungna att fatta något slags beslut? Den ändring som gjordes för att undvika att skulle gå till gjorde att vi fick en diskussion och fick visa hur man vill gå till väga för att komma vidare. Man visade på ett lokalt ansvar. Det tycker jag är positivt. Vi kan prata om . har också nämnts. står runt knuten, som tidigare talare nämnde. Men vi bor i . Vi tar ansvar för våra frågor i . Det måste kunna ske i dialog. Regeringen har sagt att upplåtelse inte är en tjänst, men det blir ett indirekt hinder för att sälja andra tjänster. Frågan är om vi tycker att det ska finnas utveckling och företagande i hela . Ska vi anse att det inte är rätt? Alliansregeringen tycker att det är viktigt. Jobblinjen gäller även här. Ett fritt företagande ska gälla. finns det en möjlighet till undantag för kommunkort. Det finns även en möjlighet för länskort. Det är bra. har det, som angavs tidigare i debatten, inte fällts så mycket ripa. Det har ju varit en minskning. Kontrollen är rigorös. Det är ju inte fri jakt rakt över. När man märker en begränsning av fågel slår man stopp, såvitt jag begriper så svealänning jag är. Det är viktigt att komma vidare också i den frågan. Det är viktigt att vi tidigt är med och utformar direktiven och är aktiva i direktiven när det gäller jakten inom EU. EU försökte stoppa möjlighet att flytta och jaga duvhök. Det har regeringen också lyckats med. Det är också en framgång. Det visar att om man är aktiv i EU-arbetet kan man nå resultat. Det ska vi fortsätta med. Det vill alliansregeringen. Det tycker jag är positivt. Den fria jakten, som nämndes tidigare, vill vi värna om. Alternativet är ett samhälle med människor som inte vill ta ansvar, engagera sig och upplåta sin tid till att sköta vår fauna och vårt vilt. Det alternativet är inte positivt. Jag yrkar bifall till förslagen i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 72 i (s) replik: Vi bor i , säger . Vi bor i och vi har regler för de svenska förhållandena. Hela debatten, och hela den retorik som dina allianskolleger har använt sig av , handlar ju om något helt annat: Vi är en del av EU och måste följa . Vi kan inte bestämma över detta själva. Det är väldigt intressant att höra din vinkling. Jag undrar verkligen om du tycker att vi skulle ha gjort de här förändringarna även om kommissionen inte hade skrivit ett brev till oss. Vad gjorde den förra regeringen? Det kan jag berätta. Den förra regeringen godkände att man hade särregler för boende i . Den förra regeringen såg till att man fick ha jaktguider med sig så att inte den svenska fjällvärlden skulle bli utsatt för onödigt stort tryckt. Man införde möjligheter till regler som gynnade alla. Det var vad den förra regeringen gjorde. Bubblan som hamnade i vårt knä, pratade om. Den existerade inte när vi lämnade ifrån oss makten. Det är något som kom när ni kom in. Ni kan inte skylla oss för något som har med ert felaktiga beslut att göra. 73 () replik: Jag är glad att ställer frågorna, och att hon gör det på det här sättet. Vi har tagit ansvar för den här frågan och rett ut den tillsammans med och . Det hade varit klädsamt om Socialdemokraterna hade funderat över hur man själv hade gjort i den här situationen. Vi kan ta regionala hänsyn. kan tillsammans med ta regionala hänsyn och gör det också. Är inte det tillräckligt? Vi kan ju bråka om vilka nationaliteter som åker buss med SL i eller åker buss i för att ta ett enklare exempel. Vi kan inte diskriminera andra EU-medborgare. Det är inte för att vi har tvingats till det. Det är för att vi aktivt vill gå före. Vi vill visa att vi är beredda att ta ansvar. Jag förstår retoriken från Socialdemokraterna. Man är besviken för att man har tappat regeringsmakten. Man har gjort det bland annat på frågor som rör jakten och landsbygdsutvecklingen. Det är klart att man då höjer tonen i den här frågan. Det viktigaste är väl att det finns ripa på fjället, att det är möjligt med jakt för människor som bor lokalt och att vi kan göra det undantaget. Det kan vi . Det tycker jag är bra. Jag ser inte något konstigt i det. Vi bor i . Vi är en del av EU. Vi har ett mycket stort ansvar. Jag menar att vi bubblor eller inte, ripor eller inte måste följa fågeldirektiv och habitatdirektiv när det gäller den biologiska mångfalden. Om vi är aktiva och proaktiva som i exemplet om duvhöken som jag nämnde i mitt anförande, har vi möjlighet att reglera detta. En borgerlig regering som införde fri fjälljakt tycker jag visar vem som slog an tonen först. Jag tror inte att vi vinner så mycket på att käbbla om detta. måste vi gå vidare. Jag är glad att länskorten är nästa steg. 74 i (s) replik: Det är viktigt att det finns ripa på fjället. Det är därför jag står här. Jag tycker att det är bra med de svar som ger oss. Det tydliggör att detta är ett ideologiskt ställningstagande. Den borgerliga regeringen vill ha fri jakt på fjällen, och skulle inte ha infört regleringar även om man hade kunnat. Jag tycker att det är skönt att någon tog bladet från munnen och sade som det är och inte försöker skylla på EU. Visst har vi funderat på vad vi skulle ha gjort i ert ställe. Det är också därför jag står här. Det är det jag har argumenterat om . Varför försökte man inte ens argumentera? Varför försökte man sig inte ens på en dialog med kommissionen om detta innan man ändrade reglerna? Det är helt obegripligt för mig. Länskort som det nu öppnas för du talade tidigare om dem som kommunkort är ett steg framåt. Jag blir lite förvirrad, men det klarnar förstås också eftersom det är ett ideologiskt ställningstagande som ligger till grund. Om det inte har hänt något som gör att man kan ändra beslutet om fjälljakten kan man undra varför det helt plötsligt var omöjligt att ha länskort eftersom det också skulle strida mot , medan det går bra. Det är mycket intressant. Någonting måste ha hänt, men ni vill inte erkänna vad. 75 () replik: I Socialdemokraternas, och reservation står det att regeringen ändrade rennäringsförordningen jag läser innantill på ett sätt som gjorde vår svenska fjällvärld till en jaktmark som är öppen för alla EU-medborgare. Därmed beslutade regeringen att på samma villkor ge såväl svenska som utländska jägare tillgång till småviltsjakten i den svenska fjällvärlden. Det är väl gott så långt. Vi hörde att i sitt anförande basunerade ut att människor som inte är svenska medborgare skräpar ned i fjället, skitar ned, åker taxi och flyger och härjar, lever om och skjuter fler ripor än någon kan räkna. Vad är det? Misstror ni utländska medborgare? Jag tycker att det är skamligt. Är det samma diskussion som om den asociala dumpningen när det gällde människor som ska komma hit och ta våra jobb? Jag tycker att det är mycket märkligt. Jag ställer mig inte bakom er reservation. Jag kommer inte att rösta för den. I sitt anförande nämner att man är överens i vänsterkartellen som leds av Socialdemokraterna. Hur överens är man när säger att grundproblemet är att den fria småviltsjakten på samiska marker över huvud taget släpptes helt fri, inte vilken nationalitet som jägaren har. Frågan är om detta är överensstämmande. Frågan kommer att fortsätta att behandlas. Jag är nöjd att vi har kommit vidare. Jag tycker att jägarna har en möjlighet lokalt att engagera sig och vara företagare . Jag tackar för debatten. 76 (): Vi debatterar betänkandet Jakt och viltvård. För mig som värnar biologisk mångfald är viltvård en självklar del i jakten. Det är det som får det hela att gå runt. Man verkar tillsammans i en symbios. För mig har det alltid varit fullständigt självklart att utfodra allt från gråsparv till rådjur. Det ingår för att man sedan också ska kunna åtnjuta den fritidssysselsättning som jakten är men också för att man, inte att förglömma, ska få god och bra mat på bordet. Detta har alltid varit något fullständigt självklart. Jakten är också en näringskälla för fritids- och turistföretag. Det är en fantastisk möjlighet för entreprenörer att faktiskt utveckla och driva företag i landsbygden på många håll i . Det är någonting som vi kan och bör vidareutveckla på många olika sätt. Detta betänkande innehåller en rad olika frågor, som vi har hört. Mycket klokt har sagts från denna talarstol från de senaste talarna. Men jag ska börja med att tala lite grann om eftersök av trafikskadat vilt. Som ledamot i trafikutskottet vet jag att detta är en otroligt viktig fråga, och jag instämmer med föregående talare om att arbetet med denna fråga har tagit . Jag vet inte hur som den tidigare regeringen har haft på sig för att ordna upp detta. Jo förresten, det vet jag. Det var närmare bestämt som det senast var på gång, men ingenting hände. Jag som folkpartist som stöder alliansregeringen är glad att man inom en mycket snar framtid kommer att leverera även inom detta område. Det är otroligt efterlängtat för alla de självuppoffrande jägare som ger sig ut mitt och tar med sig hunden för att hjälpa till och även för att stötta de människor som faktiskt har varit med om en ganska otäck händelse. Den verksamheten är otroligt viktig. För är det också glädjande att alliansregeringen har levererat även inom andra områden. Som vi har hört gäller det inte minst § 28 i jaktförordningen, blyförbudet och jakt på vildsvin. kommer också en rovdjursproposition att läggas fram, även om inte just detta betänkande gäller just rovdjursfrågorna. Men allt detta hänger samman. Det ena ansluter gärna till det andra. EU ska göra hälften så mycket dubbelt så bra. Det är en slogan som en av våra folkpartikandidater brukar propagera för inför det stundande valet till som är . Det ställer jag verkligen helhjärtat upp på. Närhetsprincipen ska gälla. Det är någonting som alliansregeringen också arbetar för. Detta arbete är något som vi alla måste trycka på. Men vi kan också påverka. Vi kan definitivt påverka. Detta visar att valet som pågår från till är så otroligt viktigt även i dessa frågor som rör jakt och viltvård. Det är klart att den absoluta huvuddelen av besluten som rör dessa frågor inte ska fattas på EU-nivå utan i . Så är det bara. Det är någonting som vi aktivt arbetar för. Bland EU:s medlemsländer har man olika traditioner när det gäller många saker. Vi tycker att mycket är konstigt på andra håll, och det finns de som tycker att mycket är konstigt hos oss också. Men det är ingen anledning för att förbjuda att saker och ting uträttas i eller i . Detta gäller allt, och det gäller också inom jakten. Det är klart att ordning och reda ska gälla även på fjället. Som folkpartist är jag en ivrig påhejare av ordning och reda och lugn och ro även i fråga om annat. Detta gäller också jakt- och viltvårdsfrågorna. Slutligen vill jag säga att det är glädjande att stå här och diskutera en sådan här fråga och att vi på allianssidan faktiskt levererar gång efter annan. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 77 (): Det är få ämnen som kan röra upp så mycket känslor som jakt och jakträtt. Man kan sitta en hel natt utan att nicka till om man pratar om jakt. Jakt är någonting som vi har berört i den här talarstolen. Jag kan konstatera att inläggen från partiföreträdare före mig i denna debatt till största delen har skett från jägare. Vi är många som har jakten som ett intresse på olika sätt. Men i mitt fall kan jag inte åberopa någon praktisk erfarenhet utom att jag har drevat, som det heter hemma. Det heter väl att man går i drevet, om man ska vara lite mer formell. Jag har då fått lära mig att ursäkta uttrycket hålla käften. Det sade de unga grabbarna till mig när de tog med mig upp i tornet. De sade: Sätt dig där och var tyst, ! Eftertanke är nämligen också en viktig erfarenhet. Det har jakten gett många möjligheter till. Jakt är, som tidigare talare har sagt, en del av viltvården som vi bedriver. Till syvende och sist har vi genom månghundraårig, eller tusenårig, påverkan på naturen faktiskt äntligen kommit till en samsyn om att vi på ett ansvarsfullt sätt måste förvalta de resurser som finns. När det gäller hur det sedan kan gå till kanske vi ibland skiljer oss åt lite grann i uppfattning. Men att förvaltarskapet måste finnas där är vi överens om. Den kår som är stor och som vi benämner jägare gör också stor samhällsnytta, vilket övriga talare tidigare också har berört. Men det finns en del som jag tror är än viktigare och som jag önskar att jägarna kanske lägger än mer kraft på och det är att ge det uppväxande släktet en god utbildning och kunskap i viltvård och i naturskötsel. Det är många som den vägen har fått en betydligt större förståelse för sambanden i naturen. Jag tycker att föregående talare lyfte fram detta på ett alldeles utmärkt sätt. Det är också jägarkåren och jägarna som blir kallade vid viltolyckor för att spåra upp det skadade viltet och kanske också ta hand om den skadade föraren. Det har hänt mer än en gång. Utifrån detta vill jag också instämma i att det är glädjande att regeringen kommer att lägga fram en proposition på bord i denna fråga. Det är nämligen ett oerhört viktigt arbete som görs och som måste kompenseras på ett lämpligt sätt. Det behöver bli betydligt tydligare regler om hur man kan få passera på annans mark och hur man kan få jobba tillsammans för att lösa dessa frågor än vad som är fallet . Då är det väl bra med eftertänksamhet och klokskap? Någon talade om ålder och vishet. Men det är väl klokt med en regering som tänker efter före och ber juristerna titta på alla teknikaliteter så att detta inte kommer i efterhand? När det väl är framme och propositionen är framlagd här utgår jag från att vi i denna kammare kommer att ha en rörande gemensam syn på att detta är ett bra förslag som ger just den ersättning och det erkännande som jägarkåren är värd och att det faktiskt är andra som ska stå för fiolerna och inte jägarkåren själv. Fjälljakten tycks vara ett oerhört kärt ämne i denna kammare. Jag kan börja med att påpeka att vi kristdemokrater anser, precis som föregående talare har sagt, att till allra största del ska förfoga över frågorna som rör jakt. Jag säger till allra största del därför att det finns saker på gemenskapsnivå som vi har ställt oss bakom, till exempel art- och habitatdirektivet som faktiskt reglerar vad vi kan göra och inte göra. Tjänstedirektivet påverkar också jakten. För att återgå till art- och habitatdirektivet kan vi konstatera att där beskrivs uttryckligen vilka arter som är hotade, hur vi kan hantera eventuell tillåten jakt eller vad som över huvud taget inte får jagas. Det gäller då inte minst dem som flyger över våra huvuden och som inte känner några landgränser. I det här sammanhanget är det också viktigt att påtala att regeringen på EU-nivå har tagit initiativ till att få till stånd en dialog om hur det kan bli en tydlig översyn av de här direktiven. När de tillskapades var EU inte vad EU är. Det var en betydligt mindre geografi, och en helt annan flora och fauna än den flora och fauna som finns inom nuvarande EU-gränser skulle hanteras. Alltså måste vi också där, precis som regeringen nu gör, driva på i frågan om en översyn. Jag kommer tillbaka till fjälljakten. har , precis som tidigare, lyft fram frågan här i kammaren. Jag har inte deltagit i tidigare interpellationsdebatter men har med glädje i efterhand läst om vad som där sagts. Jag har lärt mig rätt mycket av dem. Jag dristar mig till att citera vad jordbruksministern sade i en av interpellationsdebatterna. Det rör då den så kallade Finlandsfrågan: Vad är då skillnaden mot det svenska förhållandet? Ja, anmälningarna mot gällde i stället att turistföretag här i inte hade möjlighet att tillhandahålla jakttjänster åt dem som är bosatta i i förhållande till dem som är bosatta någon annanstans, till exempel utomlands. Bestämmelserna begränsade möjligheten att erbjuda tjänster inom jaktturismen, såsom transporter, inkvartering, logi och mat, på ett annat sätt än för människor som var bosatta i vårt land. Sådana erbjudanden är tjänster och är, utan någon som helst tvekan, tjänster i EG-fördragets mening. Alltså är vi där hänvisade till det regelverk som finns och som vi har ställt upp på. Då får vi väl försöka påverka det så som vi nu gör genom att ta till vara det som står om att vi har möjlighet att ta regionalpolitiska hänsyn. Såvitt jag kunde konstatera när jag som inte ens svealänning utan som götalänning gick in och tittade på de norra länsstyrelsernas hemsidor är det väldigt olika hur duktig man är på att marknadsföra de här frågorna detta sagt inom parentes, men det kan ni som har kontakter med länen i fråga ta med er hem. Det står tydligt att man har kommunala särskiljningar. Man jobbar också med de så kallade länskorten i det här sammanhanget och kan alltså ta regionala hänsyn beroende var i landet det är. Därmed tycker jag att man har hittat en konstruktiv lösning på de här frågorna. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 10 § Fiskeripolitik m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2008/09:MJU22 Fiskeripolitik m.m. (framst. 2008/09:RRS15). 78 (): I dagens betänkande behandlar utskottet 2008/23 samt ett antal motioner. Jag tänker beröra några punkter i betänkandet. Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp genomförde en uppföljning av vilka resultat och konsekvenser de fiskepolitiska insatserna får för företag inom yrkesfiske, vattenbruk och fisketurism. Syftet med uppföljningen har varit att ge utskottet ett fördjupat beslutsunderlag. Man kan konstatera att mycket av den kritik som framför också har framförts av utskottet. granskning visar att en viktig analys och återrapportering för uppföljning av målen saknas. Det försvårar prioriteringar av kostnadseffektiva styrmedel. Det försvårar också när det gäller möjligheten att lämna relevant information till . Detta är kanske ett av de viktigaste påpekandena som görs och som också gjorts av utskottet. Redovisningen utgjordes mestadels av formuleringar om att pengarna var förbrukade, inte om vilket resultat som hade åstadkommits. Min förhoppning är att vi här får se en annan tingens ordning. Den springande punkten för att kunna göra en utvärdering är att tydliga och uppföljbara mål sätts upp. Ett av de mål som den här regeringen har och som också fanns tidigare är att det kustnära fisket ska värnas. Här kan vi vara ense om att vi tyvärr misslyckats med att realisera det. Framför allt har det kustnära fisket fått stryka på foten när skrotningskampanjer genomförts. De båtar som fiskat skonsammast och som tagit minst resurser i anspråk har skrotats till förmån för det mer effektiva storskaliga fisket. Med den aktivitet som just nu pågår på kommer kanske nådastöten för det kustnära fisket på denna sida av . Här har det inte tagits någon notis om båtar som fiskar med rist eller inte. Selektiva redskap har ingen fördel i fler fiskedagar. Tänkte inte på detta i förhandlingarna med EU, är ursäkten tänkte inte på detta; man kan tro att det gäller ett komikerprogram. På regleras fisket utifrån två olika styrmedel: dels kilowattdagar, dels kvoter. Har detta med dagarna uppnåtts men inte kvoten fryser resursen inne, och man får svårt att täcka sina kostnader. När vi här i beslutar att det kustnära fisket ska prioriteras borde det klart redovisas hur det görs. Så är inte fallet . ska EU:s fiskepolitik reformeras. Det finns ett antal frågor som behöver lyftas fram. Kommissionen uppmanar medlemsländerna att fundera igenom sina ståndpunkter. Vilka förändringar vill varje land se? Vilka frågor är det mest nödvändigt att lyfta fram, och vad är mest nödvändigt att förändra? Bland annat kan den relativa stabiliteten nämnas en fråga som påverkar EU:s hela fiskepolitik. Ska den relativa stabiliteten slopas? Ska den omfatta bara vissa arter, eller finns det andra tankar? Hur ska vi ha det med stödet till fisket med investeringsstöd, skattesubventioner beträffande bränsle med mera? har vi med skattemedel subventionerat utfiskning av flera arter. Diskussionen om EU:s framtida fiskepolitik blir aktuell först efter det svenska ordförandeskapet. Det vore bra om vi i de kommande diskussionerna kunde prestera en gemensam hållning från svensk politiks sida, alltså att vi kunde diskutera och komma överens om vilka frågor vi ska välja ut och driva. Vilka frågor är speciellt viktiga för och för svenskt fiske? Är det frågorna om regionaliseringen och om hur vi ska definiera denna? Är det frågorna om hur vi ska få till stånd en samsyn kring strukturen av fiskeflottan? Det hade varit en nyckel till att få en fiskeflotta i balans med biologin. Nuvarande system är inte det. Det är många stenar som det måste vändas på. Men det viktigaste är vilka frågor vi i ska prioritera. Vi kan inte driva alla frågorna på önskelistan. Troligen får vi då inte igenom någonting. En nationell samsyn kring fiskets förutsättningar kan positivt bidra till utformandet av den nya fiskepolitiken vid EU:s reformering av fiskepolitiken och omformulering av lagstiftningen. Därför anser vi att regeringen ska tillsätta en parlamentarisk arbetsgrupp som ska söka uppnå samstämmighet om vilka frågor bör driva i en ny fiskepolitik för EU. Tyvärr finns det inget intresse för detta hos den nuvarande majoriteten. Även om det bästa vore att vi till december lyckas forma en svensk ståndpunkt kommer EU:s nya fiskepolitik inte att spikas förrän under nästa mandatperiod. Dagens majoritet är sig själv nog. Det kan också vara så att de inte vill vara med och forma den kommande fiskepolitiken i EU. Om är det, som sagt, val. Den nuvarande majoriteten säger att de om de förlorar makten avstår från att ha inflytande på den kommande fiskeripolitiken. Det får den nya majoriteten sköta. Det är också ett synsätt och ett budskap till dem som är beroende av en svensk fiskepolitik. En tredje fråga som jag vill ta upp handlar om EU:s fiskeavtal med tredjeländer. Det har visats tv-program om hur detta sker utefter på både väst- och östsidan. Det är ett rovfiske som försvaras med att dessa fattiga länder behöver de inkomster de kan få av det här fisket. Och det kan vara riktigt.