prot · GW0989 · 2009-03-23 00:00:00 — Jag tror att beslutsfattande politiker 2003 inte riktigt insåg vilken omfattning den här typen av kränkningar ändå skulle komma att ta sig, vilket vi nu ser utifrån de rapporter från verkligheten som vi får. Jag skulle vilja fråga om justitieministern i sitt avslutande inlägg kan säga någonting om ifall regeringen kan tänka sig att överväga någon form av utvärdering av den lagstiftning som trädde i kraft . Som jag och många med mig uppfattar det har det skett en explosionsartad ökning av kränkningar inte minst mot barn på Internet. Det skulle behövas en översyn av lagstiftningen för att se om den verkligen är ändamålsenlig och om det inte behöver göras förändringar i den. Det är bra med statistik som gäller så att man kan göra jämförelser , men det är också bra om man har statistik som täcker in den verklighet som människor lever i. Då tror jag att man måste se till att vi får en bättre statistik så att vi också får bättre underlag för de beslut som vi fattar. Där tror jag att det behövs nya analyser och nya sätt att mäta detta på. Avslutningsvis vill jag tacka justitieministern för en bra och viktig debatt i ett mycket angeläget ämne. Jag hoppas att justitieministern kan ge något besked, förhoppningsvis om en översyn av lagstiftningen. 69 (m): Först vill jag säga att det faktiskt är så att barn är särskilt skyddade också i nuvarande regelverk. Åklagaren får väcka åtal när det gäller förtal och förolämpning om brottet riktar sig mot någon som är eller i annat fall då målsägandena ger brottet till åtal. Av särskilda skäl kan man också vidta särskilda åtgärder om det handlar om barn och ungdomar. Men det är klart att det alltid finns mer att göra. Problemet och det är väl det denna diskussion visar är att det är oerhört svårt att komma åt det med mindre än att man har helt andra polisiära metoder och att man kommer in på instrument som på olika sätt går stick i stäv med vissa av våra grundlagar, och det är väl knappast angeläget. Vad det handlar om är naturligtvis att vi behöver fler vuxna där unga finns och agerar. Vi behöver fler vuxna som är engagerade på nätet och som ställer krav och som tar ansvar och sätter upp ramar. Det behövs regler för hur man beter sig i olika forum. Så är det på skolgården, så är det på en arbetsplats och så är det naturligtvis också på Internet och på olika webbplatser. Därför tror jag mycket på det arbete som handlar om att skapa avtal mellan olika administratörer och annat, men det räcker inte heller. Vi måste också berätta för föräldrar och andra vuxna att de har ett ansvar för att agera när de ser att barn far illa i de här sammanhangen. Sedan har vi ju problemet med mobiltelefonerna, för dem kontrollerar man ju inte som förälder heller. Man vet inte riktigt vad som sägs där. Men jag tror att det är oerhört viktigt också att man i skolan i olika sammanhang pratar om vad som är rätt och fel och vad som gäller. Där tror jag också att det har betydelse att man arbetar för en bättre ton människor emellan, för det är ett väldigt tufft och hårt klimat mellan ungdomar. Det påverkar hur de agerar, men det påverkar också om de anmäler eller berättar för någon vuxen vad det är som händer. Tack för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2008/09:381 om sammanslagning av trafikverk 70 Statsrådet (): har ställt två frågor till mig. För det första: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att en eventuell sammanslagning av , och delar av inte ska leda till att arbetstillfällen försvinner från ? För det andra undrar han vilka garantier jag kommer att försäkra mig om i den händelse att en sammanslagning blir aktuell när det gäller politisk styrbarhet över den nya organisationen, kostnadsbesparingar och bättre kvalitet. Bakgrunden till interpellationen är som har till uppgift att göra en översyn av myndigheter och verksamheter inom transportområdet. Denna utredning är en del i mitt och regeringens arbete med att åstadkomma en rättssäker, effektiv och medborgarorienterad statsförvaltning. Vi har redan tagit flera steg på vägen genom inrättandet av Transportstyrelsen och genom bolagiseringen av samt bolagiseringen av och Projektering. kommer snart att överlämna sitt slutbetänkande till mig. vill jag inte spekulera i vilka förslag den kommer att lägga fram eller hur regeringen kommer att ställa sig till förslagen. Betänkandet ska i sedvanlig ordning skickas på remiss. Det finns flera skäl till den översyn som görs, men det i grunden viktigaste motivet är att få till stånd en effektivare användning av tillgängliga resurser för att uppnå målen för transportpolitiken och därmed förverkliga regeringens politik för fler jobb och växande företag. För att det ska vara möjligt behövs en effektiv organisation av resurserna på transportområdet, ett transportslagövergripande perspektiv i stället för sektorsvis tänkande och processer som medger en god förankring på lokal, regional och nationell nivå. Jag är övertygad om att de förslag som kommer att lägga fram stöder en fortsatt reformering av myndigheterna på transportområdet så att vi får ut mer infrastruktur för pengarna. 71 (): Tack för svaret, statsrådet! Inom och finns starka indikationer och även farhågor om att regeringen vill slå samman de båda verken. Dessutom skulle enligt dessa uppgifter delar av också kopplas till detta nya jätteverk som totalt sett skulle få 6 000 anställda. Om detta är framtiden, vilket en hel del talar för, kommer mycket kraft att gå till internt omorganiserande inom tidigare och . Två mycket väl fungerande verk riskerar att snabbt förvandlas till ett organisatoriskt kaos. Kraft skulle i hög grad gå till interna frågor i stället för till sådant som innebär något positivt för vägarnas och järnvägens standard. Vad skulle syftet då vara? Vad jag förstår skulle en sammanslagning av verken i huvudsak syfta till att på ett bättre sätt hitta transportslagsövergripande lösningar. På det teoretiska planet är detta självklart riktigt. Men det måste då vägas mot att det även i en ny myndighet kommer att finnas så kallade revirgränser. Dessutom kommer ett nytt stort verk att bli svårtstyrt och svåröverblickat. Det finns inte några som helst garantier för att en ledning i en stor verksamhet blir effektiv i sina beslut. Det kommer att ta innan beslutsstrukturer satt sig och ett nytt verk fungerar effektivt. Därför går det att starkt ifrågasätta om detta verkligen är den rimliga och rätta vägen att gå. Vore det inte klokare och bättre att rusta upp roll? Genom att där skapa en starkare enhet med större kompetens, förmåga till uppföljning och att hävda sig i förhållande till verk och verksledningar skulle den politiska viljan få en bättre genomslagskraft. Det skulle dessutom skona verken från en tidsödande, kostnadskrävande och från kompetenssynpunkt negativ sammanslagningsprocess. I stället skulle man relativt snart kunna nå resultat genom att skulle förmå att hävda sina ståndpunkter på ett tydligare och mer kompetent sätt. Ministern bör också betänka att skapandet av ett nytt, stort jätteverk på trafikområdet förutom styrproblem i själva myndigheten också kan bli svårt för att matcha. Jag har svårt att se vare sig ekonomiska skäl, effektivitetsskäl eller verksamhetsskäl som motiverar en sammanslagning. Att nu göra en bedömning av de ekonomiska vinsterna av en sammanslagning är i stort sett omöjligt. Det ekonomiska utfallet är något som kommer att visa sig först när processen är klar. Slutresultatet kan till och med visa sig vara att alltihop lett till ökade kostnader. har ministern i sitt svar till mig hänvisat till att utredning pågår och att slutförslaget ännu inte är framlagt. Men jag tror ändå att jag för min del kan ta fasta på väldigt många indikationer om att det lutar åt ett förslag om sammanslagning och att det är det som ändå uppfattas vara huvudstrategin från regeringens sida. Förutom att jag vill höra ministerns kommentarer till det resonemang jag för skulle jag också vilja fråga ministern om det finns planer på att stärka egen organisation och kompetens när det gäller transport- och kommunikationsfrågor. 72 Statsrådet (): Som jag sade, , i min inledning är det jag har beskrivit att vi gör en totalöversyn av arbete, planering och myndighetsstrukturer runt transportpolitiken i , allt i syfte att hitta en modern organisation som möter de utmaningar vi har, både ekonomiska och klimatmässiga, och som också stärker den regionala nivån. Jag har precis lämnat en sammankomst med regionala företrädare, länsstyrelseföreträdare och företrädare för de olika verken som syftade till att nu följa upp de beslut och den inriktning som lades fast i i samband med att man beslutade om den av regeringen framlagda infrastrukturpropositionen, allt i syfte att stärka den politiska delaktigheten med en mycket tydlig regional delaktighet. Det är där vi har en relation till arbetsmarknadsstrukturer och näringslivets utveckling. Syftet är också att de transportverk vi har mycket tydligare ska samverka med och mellan varandra och med den regionala nivån för att skapa sammanhållande strukturer för effektivare transporter i , allt från godstransporter på järnväg, väg och sjöfart till persontransporter. Det här är strukturförändringar i syfte att vi ska få mer resor och transporter för pengarna. Det gör vi, och den inriktningen har jag och regeringen. Jag vet, fru talman, att har lång erfarenhet av att politiskt leda en offentlig verksamhet. Vi måste ständigt ha en översyn av hur vi använder de ekonomiska resurserna, skattepengarna, och på vilket sätt vi arbetar för att hitta och skapa förutsättningar så att det är rätt organisation och rätt arbetssätt för den tid vi lever i här och . Det är det arbetet och den inriktningen som jag har arbetat med . Vi har en utredning som kommer att lämna ett underlag för hur vi nu ser på , och de övriga strukturer som finns kvar efter att vi har genomfört förändringar på produktionssidan inom framför allt . Jag har ambitionen att återkomma också på sida. Allt detta har precis samma syfte som när vill ha en bra, effektiv offentlig verksamhet till gagn för medborgarna. Av samma anledning gör jag en översyn av det som berör transportpolitiken i . 73 (): Just nu är utredaren, , inne i slutskedet av det här arbetet, och enligt planerna kommer förslaget att presenteras . Jag anser att utredaren är väl kvalificerad för sitt uppdrag, och hans arbete har jag inga synpunkter på. Det som oroar mig är däremot regeringens grundläggande intentioner och substansen i det eventuella beslut som följer på utredningen. Jag är mycket medveten om att man ständigt måste syssla med översyner inom offentlig förvaltning. Så sker också, och så har skett också inom och . Det är inte så att det har varit en stillastående verksamhet där det inte har hänt någonting. Det är en felaktig beskrivning, om man försöker sig på något sådant. Att visa handlingskraft är dock inte alltid detsamma som att man omorganiserar, bygger nya ledningsstrukturer och slår samman. Inrättandet av den nya Transportstyrelsen, bolagiseringarna i och och signalerna om den nu pågående utredningen ger bilden av att omorganiserandet och inrättandet av nya ledningsstrukturer är så centralt att man nästan kan fråga sig: Är det här ett självändamål? För mig skulle det vara naturligt att koncentrera kraften på vad vi kan göra i befintliga organisationer och verksamheter relativt snabbt, hur de kan utvecklas och förändras. Då blir effekten för medborgarna det som står i centrum. Men tycks väldigt mycket vara inriktat på att slå ihop, skapa nya myndigheter och ge en bild av att det är tecken på handlingskraft. Det är vägarnas standard och kvalitet som är utmaningen. Samma resonemang gäller för järnvägen. Trafiksäkerhet, nollvision, förebyggande arbete, långsiktig styrning av trafik på väg och järnväg, framtidens godsflöden, framtidens kostnadskrävande infrastrukturprojekt, metodutveckling och långsiktig kompetensutbyggnad det är här utmaningarna finns. En omfattande och djup sammanslagningsprocess inom verken är inget som stärker koncentrationen på de här framtidsuppgifterna. Det kommer att ta oerhört mycket tid och oerhört mycket kraft i sig, och vi är osäkra om vad resultatet av detta kommer att bli. Slutnotan kan till och med bli att verksamheten blir dyrare. Just för att kunna följa och hävda sig när det gäller de viktiga framtidsfrågorna anser jag att en oerhört central bit skulle vara att försöka åstadkomma ett starkare regeringskansli. Det var någonting som diskuterades bland annat i , där jag var ledamot. Diskussionen handlade bland annat på just det här området om balansen mellan trafikverken och . Ett för svagt regeringskansli leder till att verken i alltför hög grad kan leva sitt eget liv. Det kanske är det regeringen och ministern skulle fundera på att lägga ned en hel del kraft på innan man är beredd att ställa sig bakom ett förslag om att slå samman och . I samband med stora omorganisationer till följd av exempelvis sammanslagningar finns det också stor risk för flytt av arbetstillfällen. Fältet öppnas för tendenser till återcentralisering, som strider mot de ursprungliga intentionerna om utflyttning av statliga verk och myndigheter. Därför är min fråga vad ministern kommer att göra vid en eventuell sammanslagning av för att arbetstillfällen inte ska försvinna från . Den frågan är viktig. Det räcker om ministern svarar att jobben blir kvar i oavsett förslag. I så fall litar jag på den utfästelsen. 74 Statsrådet (): Nej, , jag har absolut inte sagt att och inte har förändrat sig . Det vore naturligtvis underligt om de inte ständigt hade tagit sig an nya utmaningar. Däremot tror jag att är medveten om att vi de facto står inför helt andra utmaningar . I har vi en struktur där vi behöver alla transportslag. Varje transportslag måste vara effektivt, men de måste också fungera tillsammans. Det är därför det är avgörande viktigt att vi har organisationer och strukturer som möter klimatutmaningarna och kravet på ett effektivare godsflöde, allt i syfte att minska kostnader och utsläpp. Det är också därför har haft uppdraget med en övergripande inriktning. Det handlar om transportslagsövergripande planering och krav som vi måste möta. Det är så vi nyttjar våra resurser bäst, det är så vi skapar ett sammanhållet och det är så vi också möter klimatutmaningen. Det har inte hanterats tillsammans tidigare. Det är nya arbetssätt som i sig naturligtvis inte är lätta att förändra när man har inarbetade strukturer. Sedan skulle jag nog vara lite försiktig, fru talman, med att som interpellanten påstå att regeringen gör omorganisationer som ett självändamål och vad det kan få för effekter. Jag började mitt uppdrag som minister med att besöka ett antal myndigheter. Jag besökte , som aktivt varit med om att flytta. Inte en enda bland personalen tänkte flytta med. Vad betyder det? Nej, man ska vara lite försiktig med att använda ett sådant tonläge. Där har själv mer att förklara och försvara. Ett förslag som lämnas av en utredare kräver uppföljning, genomlysning och remisshantering. Jag tänker inte gå in i en diskussion om hur en framtida organisation eller myndighetsstruktur kommer att se ut eller vad det kommer att betyda med tanke på personalstrukturerna. och har båda strukturer i andra delar av . Jag förstår att har starkt fokus på . må ursäkta, men 600 av totalt 3 000 anställda vid finns i . De strukturer som är involverade i en utredares förslag finns naturligtvis också på andra ställen än . Det pågår en ständig översyn av myndigheter och offentlig sektor i syfte att skapa bästa möjliga organisation för att göra rätt saker på rätt sätt. Det innebär att det ställs krav på att också personalstrukturerna förändras. Jag tror inte att ens som tidigare kommunstyrelseordförande lovat att en struktur alltid ska vara den som är given. Om en politiker fastställde ett sådant mål tror jag att det skulle anses som underligt. 75 (): Jag har aldrig sagt att strukturer och organisationer ska se likadana ut in i evigheten. Jag har bara frågat om jobben blir kvar i eller inte. Man utlokaliserade för att skapa regionala stödjepunkter. Risken med den här typen av omorganisationer är att man öppnar för en återcentralisering till storstäderna. Det är det man vill stävja och det är därför jag ställde frågan. Jag noterar att jag egentligen inte får något svar, annat än att ministern säger att hon inte vill gå in i en diskussion om eventuella framtida personalstrukturer. Man kan väl åtminstone säga att vi kommer att värna lokaliseringarnas syfte och se till att lagt kort ligger. Sedan kan man inte från en ministers sida gå in och detaljreglera det hela. För min del pratar jag utifrån vad jag egentligen tycker och känner i en sådan här fråga. Då är nog min uppfattning den, , att ni borde satsa på att förstärka i stället för att förbereda en sammanslagning av . Jag tycker att det är att visa på en handlingskraft som i praktiken kanske endast rör till begreppen och gör att man förlorar kraft. Det kan också innebära att man inte kommer att leva upp till intentionerna om transportslagsövergripande lösningar eftersom kraften förloras i internbyråkrati, omorganisation och kostnadskrävande internprocesser. Det kan finnas andra sätt att nå ett mål än att göra det som på papperet och i teorin kan verka enklast, i detta fall att göra en sammanslagning. Börja med att förstärka , och försök matcha verken på ett kompetent och dugligt sätt. Det kan vara en bra början att försöka komma någonstans. Lyssna också på den kompetenta personal som finns vid verken och som jobbat mycket med omorganisationer. Då tror jag att ni kommer att finna en hel del förslag som kan vara motiverbara och framgångsrika. 76 Statsrådet (): Låt mig göra en återkoppling till och de arbetstillfällen som fokuserar på. Jag säger att 600 av 3 000 vägverkare finns i . har en mycket decentraliserad struktur. Vid en eventuell förändring är det omöjligt att vare sig gå in i den diskussionen eller förutsäga hur bemanning, placeringsort eller rationaliseringar kommer att se ut eftersom jag inte har en utredning på mitt bord. Motsvarande siffror finns beträffande eftersom det finns en mycket tydlig decentraliserad organisation. Vad gäller fråga om i förhållande till verken vill jag säga att det mycket väl kan vara så att ska ändra strukturer och kompetens, men poängen med utredningen, utredningens uppgift, var att möta de utmaningar vi står inför, att mycket tydligt se och förstå att har behov av alla fyra transportslagen. De måste effektiviseras tillsammans. Det är tillsammans vi klarar av att bli bättre på miljöåtaganden, på att skapa effektivare förutsättningar för godsflöden samt hjälpa människor att planera sina resor hela vägen hemifrån till arbetsplatsen. Då behövs det ett sammanhållet system. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2008/09:372 om klimatinformation 77 Miljöminister (): Per har frågat mig om jag avser att verka för att och efterföljande år förlänga och utöka den förra regeringens satsning på klimatinformation. Klimatfrågan kräver människors delaktighet och engagemang. Medvetenheten om klimatproblemet, dess orsak och konsekvenser, har fått ett starkt fäste i vårt samhälle. Olika myndigheters informationssatsningar, och även mediernas bevakning av klimatfrågan, har utan tvivel bidragit till ökad förståelse för de samhällsomställningar som blir nödvändiga för en hållbar utveckling och även visat på möjligheter att minska utsläppen av växthusgaser. Information kring klimatfrågan är viktig och ska ses som ett komplement till mer generellt verkande ekonomiska styrmedel. Men det är också viktigt att arbetet utvecklas och anpassas så att det ger bäst nytta. Regeringen har uppmärksammat och tagit fasta på att det finns behov av mer riktad information också till lokala aktörer och att detta i stor utsträckning kan förväntas leda till faktiska förändringar av bland annat beteende. Vid sidan av de informationsinsatser som redan pågår på flera myndigheter föreslås i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik ytterligare informations- och kunskapshöjande åtgärder riktade till såväl allmänheten som strategiskt viktiga grupper i samhället. Jag kan nämna några av dessa åtgärder. Inom ramen för det femåriga energieffektiviseringsprogrammet är en huvudsaklig åtgärd informationsinsatser och rådgivning. En informations- och rådgivningsportal för att främja ett ökat genomförande av åtgärderna i energideklarationer för byggnader är en konkret insats. En framgångsrik politik för klimat- och energifrågor kännetecknas av att miljontals beslutsfattare , integrerat med andra beslut, beaktar energieffektivisering. Energieffektiviseringsprogrammet är brett upplagt och syftar till att nå så många individer som möjligt och påverka deras handlande i många olika situationer. Utöver dagens politik avses programmet tillföras totalt 1 ½ miljard kronor . Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med förslag till en närmare fördelning av medlen mellan olika åtgärder. Regeringen har föreslagit att informationsinsatserna till skogsägare och andra verksamma i skogsbruket ökar. Markägarnas kunskaper om hur klimatförändringarna kan komma att påverka skogsbruket och möjliga anpassningsåtgärder är av stor vikt i klimatarbetet. Regeringen har därför föreslagit att ges ökat anslag med totalt för detta ändamål. Regeringen har föreslagit riktade informationsinsatser till konsumenter och andra aktörer inom livsmedelsindustrin för att höja kunskapen om livsmedelskedjans klimatpåverkan. Regeringen vill att samordnande och pådrivande roll i detta avseende stärks och att totalt anslås verket . Nära relaterad är frågan om klimatmärkning, i synnerhet av livsmedel, som röner ett stort intresse bland konsumenter och övriga aktörer på marknaden. Regeringen har arrangerat två seminarier kring frågan om klimatmärkning av livsmedel, det första och ett uppföljande seminarium . På dessa seminarier deltog representanter från konsument-, producent- och märkningsorganisationer, handeln, forskare och myndigheter. Regeringen ser positivt på en klimatmärkning och följer det arbete som pågår på området. Satsningen på energi- och klimatrådgivning föreslås fortsätta och även omfatta transporter av personer och gods. Den kommunala energi- och klimatrådgivningens uppgift är att ge opartiska råd i energifrågor och riktar sig till hushåll, företag och lokala organisationer. Energi- och klimatrådgivningen ska förmedla lokalt och regionalt anpassad kunskap om energieffektivisering, energianvändning och klimatpåverkan samt om förutsättningar att förändra energianvändningen i lokaler och bostäder. Jag hoppas att vi är överens om att målet med klimatinformation är att ge samhällets aktörer möjlighet att göra informativa och aktiva val. Jag anser att regeringens arbete med att utveckla och anpassa klimatinformationsarbetet innebär att detta mål kan nås. 78 PER (): Jag tackar miljöministern för svaret. Jag noterar att vi är väldigt överens på många områden. Jag delar verkligen regeringens ambitioner när det gäller att informera inom olika sektorer av samhället. Jag tror att det är ett bra sätt att arbeta på. Men jag tror inte att det är ett tillräckligt sätt att informera på. Jag tror att man måste kombinera specifik och sektorsinriktad information med bredare och mer generell information. Det är just den informationen jag efterfrågar i min interpellation och som jag inte riktigt tycker att jag får svar om i miljöministerns interpellationssvar. Vi vet att behovet av klimatinformation är mycket stort. Vi vet också att det i de internationella konventioner som har skrivit på ingår som en ganska tung del att länderna har ansvar för att informera om klimatfrågan, både om hur klimatförändringen går till rent vetenskapligt och om människors egen påverkan och vilka möjligheter man har att inte påverka klimatet i så stor utsträckning.