prot · GX0949 · 2009-12-14 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Minskning av antalet suppleanter i justitieutskottet Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i justitieutskottet skulle minskas från 26 till 25. Kammaren medgav denna minskning. 3 § Meddelande om skriftliga frågor och svar under juluppehållet Talmannen meddelade att skriftliga frågor som lämnats in kl. 10.00fredagen skulle besvaras senast efter det att frågan hade framställts. 4 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträden Talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträden och inkommit. 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2009/10:138 Till Interpellation 2009/10:138 Arbetet med trafikplan 20102021 av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella samt utrikes resor. () Enligt uppdrag Interpellation 2009/10:139 Till Interpellation 2009/10:139 Förbifart effekter på sårbarhet och trängsel av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella samt utrikes resor. () Enligt uppdrag Interpellation 2009/10:140 Till Interpellation 2009/10:140 Cykling av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella samt utrikes resor. () Enligt uppdrag Interpellation 2009/10:141 Till Interpellation 2009/10:141 Förbifart och kollektivtrafiken av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella samt utrikes resor. () Enligt uppdrag Interpellation 2009/10:142 Till Interpellation 2009/10:142 Nyckelfrågor kring finansieringen av Förbifart av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella samt utrikes resor. () Enligt uppdrag Interpellation 2009/10:145 Till Interpellation 2009/10:145 FoU-program av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella samt utrikes resor. () Enligt uppdrag 6 § Kultur, medier, trossamfund och fritid Föredrogs kulturutskottets betänkande 2009/10:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (prop. 2009/10:1 delvis). 1 (): Vari ligger skillnaden mellan de moderatledda partiernas kulturbudget och de rödgröna partiernas kulturbudgetar? Vi, de rödgröna, vill öka kulturbudgeten med mer än vad allianspartierna orkar med. Vi rödgröna partier har under den gångna mandatperioden presenterat skuggbudgetar som har varit starkare än vad allianspartierna mäktat med. , , orkade de öka kulturbudgeten med ynka det gäller alltså en budget som omfattar totalt . Med den här budgeten vill dessutom kulturministern göra kulturpolitiken till en valfråga. Jag undrar bara helt stilla: Vilken framgång tror kulturministern att de här blå kulturpolitiska dunsterna kommer att ge? Den moderatledda regeringen tycker ju att det är viktigare att jaga arbetslösa och sjuka och sänka skatterna för dem med de tjockaste plånböckerna. Man tycker att skattesänkningar för dem med de tjockaste plånböckerna är så viktiga att till och med lånar pengar för att man ska kunna förse dem med ytterligare pengar i de där tjocka plånböckerna. Det är alltså viktigare att ge stora skattesänkningar till dem med höga inkomster, herr talman, än att satsa på kulturella och kreativa verksamheter. Jag står bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 1 om pris- och löneomräkningen inom kultursektorn, punkt 1, och reservation 3 om digitala bibliotek, punkt 19. Lågkonjunkturen och den globala finanskrisen slår med stor kraft även på kulturproduktion och upphovsmän. Kulturarbetarna tillhör en av de yrkesgrupper som drabbats hårdast av den ekonomiska krisen. vill dels satsa på ökad tillgänglighet, dels skapa förutsättningar för att behålla kompetens- och kvalitetsnivån inom olika konstarter såsom musik, film, dans, litteratur, bild och form. största satsning handlar om kultur för barn och unga. Amineh Kakabaveh kommer att i sitt anförande mer i detalj redogöra för satsningar på kultur för barn och unga. En annan stor satsning är att fortsätta digitalisera och tillgängliggöra vårt gemensamma kulturarv. ökade kulturbudgetsatsningar motsvarar drygt 2 100 nya kulturarbetstillfällen . ekonomiska motion är framför allt inriktad på att skapa fler jobb och värna välfärden. Kulturen är en självklar del i välfärden. satsar 20 miljarder mer till kommunsektorn än alliansregeringen, vilket i runda siffror motsvarar 40 000 arbetstillfällen. Dessa jobb kommer också de kommunala kulturverksamheterna till del. I vår statliga kulturbudget avsätter vi 35 miljoner mer än regeringen till de regionala teater-, dans- och musikinstitutionerna. Till den fria scenkonsten avsätter vi en lika stor summa. Vi vill också stärka musikarrangörerna med . har regeringen sagt sig vilja lösa situationen när det gäller pensioner för sångare och dansare. Trots detta händer ingenting. Frågan fick en akut aktualitet när Svensk Scenkonst på uppdagade att det fanns ett pensionsavtal som innebar att landets musik-, dans- och teaterinstitutioner skulle betala in till SPV. Inte ens de pengar som vi i avsätter i vår skuggbudget räcker. Vi har budgeterat . Skuggan faller på kulturministern. Ett av de första löften som gav var att pensionsfrågan skulle få en lösning. står vi ytterligare från en lösning. Jag har rest runt i landet. Jag har besökt , och . De här tre orterna har helt olika förutsättningar för att bedriva kulturverksamhet. Men det fanns två gemensamma nämnare för de här orterna. Den ena var att samtliga kommuner hade fått neddragningar i sina kulturbudgetar. Den andra handlade om hur dessa kulturarbetare ändå brinner för att deras kulturverksamheter ska utvecklas. Det som jag kan känna oro för är hur länge de ska orka kämpa i den ekonomiska snålblåsten. Låt mig som ett exempel ta Tornedalsteatern i , som jag besökte . Tänk vilken fantastisk verksamhet denna teater har bedrivit under sin levnad den fyller snart ! är ett exempel på hur mycket kulturen har kommit att betyda för människorna och därmed för kommunens utveckling och överlevnad. har relativt sett många småföretag, alltifrån företag som producerar högkvalitativa teknologiska produkter till trä- och besöksnäringar. väntar på att få öppna en ny gruva. Mitt i allt detta finns Tornedalsteatern. Det anslag som har gett dem har stått stilla . Och de är inte ensamma om dessa förutsättningar. har i reservationen om pris- och löneomräkningen påtalat de missförhållandena . Det finns två problem. Det ena är att de som får uppräkning inte får kompensation för de faktiska fördyringarna. Det aktualiserades i årets budgetförslag när man först räknade upp dem med 3 ½ procent för att sedan göra en reducering med närmare 1 ½ procent. Det andra är att det saknas en uppräkning på flera kulturpolitiska områden. Den fria scenkonsten, amatörkulturens centralorganisationer, litteratur- och tidskriftsstödet liksom hemslöjden är några exempel på kulturverksamheter som inte får någon uppräkning. Konsekvenserna blir att man precis som Tornedalsteatern drabbas av en kontinuerlig urholkning av anslagen. Det resulterar i nedskärningar, höjda biljettpriser med mera. Detta i sin tur motverkar kulturpolitikens mål att verka för att alla som bor i landet ska få tillgång till kulturlivet. läste jag att man på EU-nivå höll på att upprätta ett digitalt bibliotek. Så här stod det i rapporten från rådsmötet för utbildning, ungdom och kultur: Vad gäller det digitala Europeana och digitaliseringen av kulturella verk i allmänhet underströk flera medlemsstater att det kulturella innehållet på Internet bör vara balanserat och inte endast omfatta böcker. Ett antal medlemsstater uttalade sig vidare specifikt om Europeana och konstaterade att portalen var värdefull och bör stödjas samt uppmärksammade att frågor om riktlinjer, finansiering, styrning, säker lagring och tekniska problem måste lösas. Jag kom osökt att tänka på förslag om att tillsätta en utredning som dels ser över möjligheten att bygga upp digitala bibliotek för svensk film och musik, dels lägger fram ett förslag på system för ersättning till upphovsmännen. Den nuvarande biblioteksersättningen skulle kunna användas som förebild och ersättningen betalas till dem som väljer att låta sina verk tillgängliggöras. Det ser ut som om EU och tänker i samma banor vad gäller digitala bibliotek. Frågan är om majoriteten i vågar göra detsamma. 2 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 7 och 13. Jag vill påpeka att vi socialdemokrater står bakom samtliga reservationer från den socialdemokratiska gruppen i kulturutskottet. Hur mycket man väljer att lägga på kulturen är en signal, en mätare på hur man värderar kulturen. I och med att regeringen nu har lagt fram sin budget , mandatperiodens fjärde och sista år, kan vi summera hur de borgerliga värderar kulturen under hela mandatperioden. Den samlade bilden bekräftar det vi fick höra under den förra valrörelsen. Det är inte ett prioriterat område för de borgerliga. Ingen arbetsgrupp förberedde politiken inför förra valet. Inga partiledare engagerade sig i kulturpolitiken, utom möjligen som i en debatt med mig bekräftade förslag att börsnotera . ser vi resultatet, en kulturbudget som är ungefär lika stor som 2006. De små reformer som genomförts finansieras genom neddragningar inom andra delar av kulturens område. Sammantaget ökar kulturbudgeten efter avdrag för inflation . Det kan jämföras under den förra mandatperioden, mot . Den lilla ökningen kan i sin helhet hänföras till ett par långsiktiga beslut som fattats under tidigare regeringar och som den nuvarande varit klok nog att fullfölja. Det var till exempel den stora upptrappningen av ersättning till kyrkan som avtalades då kyrkan skildes från staten. Det har varit en nästan helt reformfri mandatperiod. En dryg hundralapp per elev i högstadium till kulturaktiviteter har finansierats av neddragningar på andra håll. Det är två områden som jag vill lyfta fram som jag är särskilt besviken på. Det gäller två områden där de borgerliga och inte minst kulturministern personligen profilerade sig särskilt under den förra mandatperioden, under sin oppositionsperiod, och där förväntningarna var särskilt stora. Det första gäller kulturarvet. Där kritiserades vi socialdemokrater och våra samarbetspartier för att vi inte satsade tillräckligt och för att prioritera fri entré framför vård av museernas samlingar. Där väntade jag mig höjda ambitioner av den borgerliga regeringen. har vi facit. kommer summan av statens olika anslag för kulturarvet att vara mindre än 2006. I stället för reformer fick vi nedskärningar. Jag pratar självklart om belopp efter justering för inflationen. Det andra området är de fria grupperna inom teater, musik och dans. Där har vi sett ett starkt engagemang som skapar förväntningar om en prioritering. Men också där är facit en besvikelse. Budgeten är inte större utan mindre än den var i min sista budget 2006. Den är till och med mindre i löpande priser. I verkliga resurser, alltså rensat för inflationen, är minskningen till de fria grupperna. Försämringen av kulturarbetarnas villkor, högre avgifter i kommunala musik- och kulturskolor, avskräckande höga avgifter och bortstötta besökare på museerna och neddragningar på vården av kulturarvet är facit av . Därutöver kan läggas en kraftig ökning av arbetslösheten. Just har vi fått besked från Arbetsförmedlingen om att man väntar en sysselsättningsminskning inom kulturens område på . Det är en minskning trots att finansministern nu beskriver att konjunkturen har vänt. råder reformstopp på kulturens område. Alla tillgängliga pengar och därutöver stor upplåning har gått till en valbudgets prioriterade områden. De är många, men kulturen räknas inte dit. Det gäller naturligtvis först och främst de stora skattesänkningarna. Vi socialdemokrater prioriterar kulturen. För oss är det ett kärnområde i den offentliga verksamheten. Om inte stat och kommun satsar finns det ingen annan som träder in. Kulturen är inte grädde på moset utan jästen i brödet, för att travestera en av mina företrädare som socialdemokratisk kulturpolitiker. I budgeten vill vi satsa på en stark jobbprofil. Den ekonomiska politiken har misslyckats. Nedgången i den svenska ekonomin är större än i jämförbara länder. Nedgången är dubbelt så stor som i krisens hemland , och arbetslösheten är skyhög. Särskilt gäller det ungdomsarbetslösheten. Den är en av de högsta i . Den är till och med högre än i krislandet . Även kulturpolitiken kan spela en roll som passar in i en övergripande politik för jobben. Det kulturarv som vi gemensamt bestämt ska bevaras för evigt kan hellre vårdas och underhållas nu än under högkonjunkturer. Därför vill vi satsa på access för museer, bibliotek och arkiv och ROT-program för k-märkta byggnader. Det skapar flera tusen jobb; det vet vi. Det är beprövade instrument som har utvärderats och befunnits effektiva för sina syften. Det är kanske till och med effektivare än att putsa upp simbassänger och renovera kök, vilket är det som regeringen har valt att prioritera i det här sammanhanget. Vi vill ge konstnärsallianserna ökade resurser för att möta den starkt stegrade arbetslösheten bland skådespelare, musiker och dansare. Vi motsätter oss den neddragning på som kulturministern lagt över i stort sett alla statliga kulturinstitutioner. Men vi klarar också att satsa på tillgängligheten. Vi vill åter öppna våra museer för fler besökare genom fri entré. Vi höjer ambitionsnivån när det gäller digitalisering av biografer runt om i landet. Vi vill ge fler på våra äldreboenden tillgång till kvalitativa kulturupplevelser som ger glädje och stimulans i en ofta monoton vardag. Vi vill stimulera kvalitet och bredd vid de kommunala kultur- och musikskolorna, som har stora problem, med ett särskilt bidrag på särskilt riktat som stimulans till de kommuner som tar ut låga avgifter för att inbjuda fler att engagera sig i musik- och . Men vi får inte tappa bort blicken mot framtiden. Den nya teknikens möjligheter för kulturlivet måste tas till vara. Det gäller kulturarvet, filmen, musiken och museerna. Framtiden handlar också om världen och internationaliseringen. Vi vill öka kulturutbytet med omvärlden, steg för steg, . Vårt kulturliv mår väl av att visa upp sig för annan publik utomlands och av att andra länders kulturliv blir tillgängliga för oss. Vi vill satsa, steg för steg, 10 miljoner och 20 miljoner och 30 miljoner för för att signalera att detta är en permanent framtidsinriktning, en permanent ökad prioritering för den internationella dimensionen vad gäller svensk litteratur, film, teater, musik och så vidare. Det stimulerar vitaliteten och kvaliteten i vårt kulturliv, och det gör till ett bättre land att leva i till ett coolare land att leva i. I detta anförande instämde i , , i , , och (alla s) och Amineh Kakabaveh (v). 3 (): ska vi debattera två betänkanden som vi har väntat på. budget ska vi debattera mandatperiodens kulturproposition. Det finns mycket att säga om det, men jag kommer dess värre inte att ha möjlighet att kommentera allt. Jag hänvisar därför alla lyssnare till motioner och reservationer. och en kulturutredning är det svårt att säga att alliansen lyckats presentera en modern och framtidsinriktad kulturpolitik. Den som läst dessa två betänkanden förstår nämligen snabbt att alliansens prat om att värna kulturen möjligtvis kan övertyga dem själva. En regering som i sin budget skär bort 1 ½ procent från 19 anslag kan knappast anses värnande. säger nej till denna nedskärning, detta som utskottets kulturentusiastiska allianspartier inte har något har att invända mot dessa förändringar. Denna urholkning av kulturverksamheterna försöker alliansregeringen dölja genom att lägga pengarna på skolan. Man kallar det Skapande skola och försöker på detta sätt ge en touch av kultursatsningar. 1 ½ procent kan verka som en liten nedskärning, men så är det inte. Vi talar om 46 miljoner. Det blir förödande konsekvenser, men det finns det inget skrivet om i betänkandet. Det handlar bland annat om mindre till . Anslaget Litteratur, läsande och språk tappar . Teater och dans får dra ned verksamheten med motsvarande och så vidare. Alliansens partier talar också, ironiskt nog, om arbetslinjen. Det är alltså inte så att regeringen satsar på kulturen när man plockar bort 7 ½ miljon kronor från och tillsammans. Då handlar det både om lägre kvalitet och om fler som blir arbetslösa. Det handlar om att fler drivs ut till det som de kallar för utanförskap. När regeringen lägger fram en budget som innebär avveckling av kulturverksamheter lägger fram en budget för att kulturen ska utvecklas. har lagt fram en partimotion för lokal, regional och nationell kulturutveckling. Vi anser att kulturen inte bara är en del av välfärden, utan den är också en förutsättning för en hållbar samhällsutveckling. Kulturens kraft är oumbärlig för individens personliga utveckling och en dynamisk kraft i samhällsutvecklingen vars tillväxteffekter dessutom har en minimal belastning på miljön. Att satsa på kultur, herr talman, är förutom allt gott det för med sig också klimatsmart. Det ger en vinna-vinna-effekt, och därför kan det aldrig vara fel att satsa på kultursektorn. I vår motion skriver vi hur vi vill stärka kulturens och konstens ställning så att fler kvinnor, män, barn och ungdomar får bättre tillgång till kultur och bättre förutsättningar att vara delaktiga i skapandet. De professionella kulturskaparnas förutsättningar förbättras också när vi stärker den kulturella infrastrukturen i landet. För en framtidsinriktad kultur krävs en kraftsamling. Det behövs både långsiktighet och nyskapande. Vi vill ge förutsättningar för att det ute i landet ska skapas kulturcentrum vilka ska fungera som plattformar för de olika aktörerna som kan verka tillsammans och stärka varandra. Dessa centrum anslår medel till. Kulturministern har deklarerat att barn- och ungdomskulturen är prioriterad. Regeringen satsar på och ger landets skolor möjlighet att söka pengar för olika projekt. Medlen är lika för alla barn och ungdomar i landet, trots att förutsättningarna är olika. I propositionen Tid för kultur står det: Barns och ungdomars förutsättningar att ta del av kultur skiljer sig dock åt beroende på ålder, bostadsort, föräldrarnas utbildning, i vilken skola de går och i viss mån på föräldrarnas ekonomi. Utredningen om barnkultur, Tänka framåt men göra , som kom 2006 verkar alliansen också ha slängt i papperskorgen. Det tycker jag är synd, för det finns mycket tänkvärt i den utredningen. Där står det bland annat: Vår kartläggning med titeln lite olika ut visar att barnkulturen är mycket svagare och når betydligt färre än vi trodde. Slump och uppväxtvillkor avgör i vilken utsträckning ett barn får uppleva och själv skapa kultur. Alliansens stora stolthet Skapande skola är naturligtvis bättre än ingenting alls, men jag tror inte att en statisk fördelning där inga som helst hänsyn tas till de olika förutsättningarna är det optimala sättet att stärka barn- och ungdomskulturen. I skriver man, och jag läser innantill: I många intervjuer framhålls tidsaspekten som en viktig faktor för lyckade Skapande skola-projekt. Saknas nödvändig tid, vilket framförallt många lärare vittnar om, riskerar kulturinsatserna att bli enstaka nedslag i skolan. Vi stöder inte regeringens förslag till . grundhållning är att kulturen måste växa och formas underifrån eftersom förutsättningarna är så olika. Vi menar att den situation vi har innebär att vi måste ha ett långsiktigt och framåtriktat lokalt utvecklingsarbete. Då är det inte säkert att skolan är den enda möjliga vägen för att nå barns och ungdomars kulturintresse. Vi tror på ett lokalt krafttag efter varje kommuns skilda förutsättningar. Det handlar om ett samarbete mellan lokala aktörer som professionella kulturutövare, , kulturinstitutioner och amatörföreningar med skolan som en av aktörerna. Vi vill flytta ned pengarna för detta arbete direkt till kommunerna. På så sätt får varje kommun möjlighet att ta ett helhetsgrepp, koordinera sina egna kulturverksamheter och få en bättre synergieffekt. På så sätt kommer pengarna bäst barnen till godo i varje enskilt fall. vill jag säga några ord om de läsfrämjande insatserna. Läsandet och förståelsen för det skrivna ordet är grundläggande för att man ska kunna ta till sig ny kunskap. Det gäller särskilt barn och ungdomar . Det handlar inte bara om den tekniska kunskapen i att kunna läsa utan om läsförståelsen, det vill säga att uppfatta det som har skrivits och det som de facto inte har skrivits till fullo. Där kommer läsvanan in. Visst gör regeringen en mindre satsning, men det är inte tillräckligt, anser vi. Hos finns fler avslagna ansökningar än bifallna. Det finns alltså många viktiga läsfrämjande insatser som inte har fått plats i den borgerliga kulturbudgeten. Det finns ett behov som regeringen säger nej till. föreslår därför att länsbiblioteken får i uppdrag att hitta nya former för läsfrämjande insatser för barn och ungdomar. Jag står bakom samtliga av reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till nr 4, 12 och 14. 4 (): har vi hört oppositionens samlade förslag. De var spretigare än den spretigaste julgran jag någonsin har sett eller hört talas om. Det är helt omöjligt att efter de här anförandena få klart för sig vad oppositionens alternativ är. Men jag är glad att vi har en kulturdebatt. Vi debatterar alldeles för sällan kultur i riksdag. Vi i alliansen har ambitionen att kulturen ska ta mer plats. Det gäller även i riksdag. Jag tackar därför herr talman för att han sade att vi får hålla på som längst . Vi ska försöka hålla oss inom tidsramarna. Kulturen är mycket större än kulturpolitiken. betänkande nr 1 är större än kulturutskottets betänkande nr 5 Tid för kultur, även om det senare innehåller mycket spännande saker. Det är nästa betänkande vi ska behandla, men är det budgetbetänkandet vi ska diskutera. Kulturen är större än kulturpolitiken. Det verkar vara ett problem för . I sitt anförande sade han att om inte stat och kommun satsar så satsar ingen annan. Det måste vara en komplett nyhet för att kulturen till huvuddelen finansieras av människor själva hushållen. Det är inte kommunalpolitiker eller riksdagspolitiker som kastar in det mesta i degen av jästen, utan det är enskilda människor. Tänk på det, ! Det är viktigt när man diskuterar kulturpolitik. När vi nu diskuterar budgeten ska vi också sjösätta en av de största reformerna på kulturområdet . Vi kommer att ändra inriktningen på kulturpolitiken så att den passar . Men det är så klart inte säkert att den passar eller som leder den vänsterledda oppositionen. Vi befinner oss mitt uppe i en internationell finanskris den värsta . Landets bnp, bruttonationalprodukt, faller , och troligtvis ; det vet vi inget om för det finns bara gissningar. Den faller med . Vad gör man i ett sådant läge med statsfinanserna? Vi har erfarenheter från tidigare socialdemokratiskt ledda regeringar. Publik och kära åhörare! Ni kan fråga . Han var minister i en regering som drog ned anslagen rakt över i den förra finanskrisen. Så behandlade man kulturpolitiken och alla andra områden förra gången. Hur ser det då ut ? Vi jobbade hårt för att kulturen skulle ta mer plats. Vår kulturminister och hennes eminenta arbetskamrater lyckades vid förhandlingarna inte bara behålla den nivå vi har utan också få till en liten ökning. Här raljerar oppositionen över att ökningen är så liten att den knappt syns. Visst är den liten, men i det finansläge vi befinner oss i är det en bedrift att ha lyckats med detta. Stadigt, stegvis och målinriktat så har vi fyra partier i alliansen lyckats öka kulturbudgeten . Med stort mod och med mycket kritik från den vänsterledda oppositionen har vi vågat ompröva en stor del av politiken. Vi har gjort nya prioriteringar inom anslagen för att få till större förändringar än vad budgeten vittnar om.