prot · GX0936 · 2009-11-24 00:00:00 — Detta är ett viktigt steg som visar exempel på nya samverkansformer mellan offentliga institutioner, näringsliv och civilsamhälle. Frågan om bidrag till museum för att driva och utveckla dess verksamhet inom nya områden, till exempel internationellt utbyte, hanteras inom ramen för den ordinarie budgetprocessen. Det innebär att ändamålets angelägenhet måste jämföras med andra viktiga behov inom kulturområdet. Regeringen föreslår inte något sådant stöd i budgetpropositionen . 26 (): Jag tackar först för svaret. Det är inte första gången som vi debatterar ett EWK-museum och den politiska illustrationskonsten och dess värde. Men denna debatt är inte mindre aktuell , tvärtom. Ministern är tydlig i sitt och regeringens svar. Den unika möjlighet som har genom EWK-samlingarna och det museum som har byggts upp och möjligheterna att utveckla den politiska illustrationskonsten är inte tillräckligt viktiga för att få regeringens stöd. Det är, precis som ministern säger i svaret, en donation och bidrag som har gjort det möjligt att anställa en person som tillsammans med Arbetets museums övriga personal under har tagit hand om samlingen och också byggt upp en permanent utställning och ett galleri. Detta invigdes av näringsminister . Men i och med utgången av 2009 är medlen slut, och därmed kommer verksamheten att begränsas till att bevara samlingen. Då vill jag också tillägga att många bilder i samlingen är i dåligt skick, och de behöver tas om hand och konserveras, vilket det inte finns möjlighet till framöver. Museet har jobbat mycket med hjälp av pengar som man har fått. Man har bland annat byggt upp ett nordiskt och internationellt kontaktnät. Intresset är stort runt om i världen, och förtroendet för museet är också väldigt stort. blossade det upp en cartoonist-kris efter att den danska tidningen hade publicerat karikatyrteckningarna av profeten . Det visar hur slagkraftig politisk illustrationskonst är som bildflora i det dagliga offentliga samtalet både nationellt och internationellt. för politisk illustrationskonst, som det heter, vill arbeta vidare för att skapa verktyg för att hantera just sådana här frågor. Man vill skapa verktyg som också kan användas i juridiken, i journalistiken, inom samhällsdebatten och inte minst inom utbildningsväsendet just för att hantera känsliga och svåra frågor där gränserna för kulturella traditioner och tabun bevakas väldigt hårt. Om man får den här möjligheten och bidraget framöver det handlar om 1 miljon i årligt bidrag kommer för politisk illustrationskonst att bli ett centrum i världen för den här kunskapen. Delar ministern min uppfattning om värdet av att utveckla de kunskaper som finns i och det viktiga arbete som nu har påbörjat? Anser ministern att den situation man nu står inför där mycket kommer att avbrytas är en situation som är acceptabel och som ministern är nöjd med? 27 Kulturminister (): och jag har diskuterat den här frågan tidigare. Jag har också besökt Arbetets museum ett flertal gånger. Vi kan enas så långt som att politisk illustrationskonst är ett väldigt intressant område. Det är extra spännande att höra det som lyfte fram om att det varit mycket uppskattat och att man har fått nya kontaktytor. Det finns ett stort intresse från omvärlden i och utomlands både i och kanske till och med utanför och . Man kan ställa sig frågan: Är detta inte en verksamhet som kan överleva just genom de nya kontaktytorna? Det har gått in medel såväl via Access som via den donation som bland annat gav men också medel från kommun och jag tror också landsting. Jag ska ärligt säga att jag är glad över det arbetet som skett på Arbetets museum. Jag har också kunnat följa EWK:s teckningar . Men det finns ändå alltid prioriteringar. Det går inte att göra allt, och ibland kanske inte ens allt som man vill. Arbetets museum har 14 miljoner i anslag, tror jag. Om man ser att detta är en viktig verksamhet som det finns stora möjligheter att utveckla, och i synnerhet efter det att man har fått stöd tidigare, kanske man kan göra en omprioritering inom sitt anslag. Det är möjligt att de kanske väljer att kanske prioritera något annat. Det kan jag inte svara på. Men jag tycker den frågan ändå måste ställas. Jag kan också ärligt säga att vi är i en situation där vårt kulturarv växer. Det blir mer och mer, och större och större. EWK är inte den enda inom den här genren. Vi har O.A. och . Jag tror att han har någon stuga i som någon hembygdsförening stöder, och teckningarna finns också på museer. Det går inte att bygga stora samlingar och museer överallt. På det här området som på många andra har vi också ett stort kulturarv att bevara. Det innebär allt större kostnader i takt med att arvet växer men också i takt med våra kunskaper om hur vi ska vårda det växer. måste man prioritera, och detta var inte något som vi kunde prioritera i budgeten . 28 (): Det är raka besked. Det är ingenting som regeringen prioriterar. Vi vet vad regeringen prioriterar, och det är bland annat skattesänkningar. Vi socialdemokrater har dock avsatt 1 miljon i våra budgetar för museet för politisk illustrationskonst. Vi gör det för att det är något unikt. Jag vill inte rangordna inom . Men EWK är otroligt känd och den som jag ändå tror är mest känd internationellt. Detta med politisk illustrationskonst har en så nära koppling till demokrati och yttrandefrihet. Det förstärker demokrati och samhällsutveckling inte minst . Mycket har påbörjats . Bland annat har man tagit initiativ och blivit huvudkoordinatör för Nordiskt nätverk för politisk illustrationskonst. Det visar att man verkligen har förtroende för Arbetet museum och den verksamhet som man nu håller på att bygga upp och vill fortsätta med. Man knyter också nyckelpersoner inom det här området med kunskap till sig från hela världen. är huvudstad utsedd till kulturhuvudstad för arabnationerna. vill och Arbetets museum försöker att det ska bli ett samarbete just inom politisk illustrationskonst. Man ska jobba med de tre tabun som finns, sex, politik och religion. Det är viktiga saker. Man är också i . ambassadör har besökt Arbetets museum och vill också gärna samarbeta. Det är tänkt att det ska ske någonting i samband med att firar 200-årsjubilieet av sin självständighet. Förmodligen och uppenbarligen tycker inte ministern att detta är viktigt. Pengarna är nu slut. Visst är det bra om andra kan gå in och donera. Jag är väldigt glad om gör en ny donation. Men vi vet också att klimatet i samhället har blivit hårdare. Museerna har också ekonomiska svårigheter. Det är kanske inte lika lätt att få sponsring och donationer. Dessutom är det så att man inte får använda de projektpengar man har fått till just basverksamheten att sköta om samlingarna och utveckla museet, utan de är öronmärkta för projektsamarbetet. Anser ministern att 1 miljon är för mycket att ge till museum för att allt detta ska kunna utvecklas och förverkligas? Jag ser att det kommer tillbaka så mycket annat i samhället, inte minst inom demokrati och yttrandefrihet och också internationellt. Men det ger också arbetstillfällen. Jag tror att det är en väl värd investering att satsa på den här verksamheten så att den kan utvecklas. Det behövs en summa för att kunna ha basverksamhet. Vi vet också att om man inte ens en gång har den kan man inte heller ta till sig stora nya projekt. 29 Kulturminister (): Det är bättre att ge raka besked, säger . Det är det ju. Jag tror att Arbetets museum vet väl vad som gäller. Vi har haft samtal med chefen där ett flertal gånger. Han är inte förvånad över det förslag som ligger i budgetpropositionen. tog upp skattesänkningarna. Det är viktigt för oss, i synnerhet när vi lever i ett land med snart sagt de högsta skatterna i världen. Det är oerhört viktigt att människor får behålla mer av det de tjänar in. Vi tycker att det är en viktig fråga. Jag vet att Socialdemokraterna inte tycker att det är en viktig fråga, men vi gör faktiskt det. Det finns väldigt stora behov hos de 19 statliga museer som finns. Vi har också gjort satsningar där som jag suttit som kulturminister. Det kommer alltid att heta att det inte är tillräckligt. Vården av kulturarvet är prioriterat, och det är också därför mycket pengar går till detta. Jag vet också att bildades . Det har funnits . Man har förmodligen haft kontakter med Socialdemokraterna och tidigare socialdemokratiska kulturministrar innan jag kom in i bilden och förmodligen fått nej där också. Jag vet att man uppvaktade statssekreteraren i den förra, socialdemokratiska regeringen så sent som . Det blev nej där också. Jag förstår inte varför ni tror att vi plötsligt skulle göra någonting som ni själva i regeringsställning inte ansåg prioriterat. Sedan kan jag också tycka att det är väldigt roligt att det här har kommit i gång och att Accessmedlen har kunnat användas till detta. Statens medel räcker inte till precis allting. Jag önskar Arbetets museum framgång i det samarbete man uppenbarligen ska ha med och om politisk och annan demokratisk yttrandefrihet. 30 (): Vi får väl hoppas att det blir möjligt att genomföra det som man önskar. Det är ministerns partivänner i och i Region i som bestämmer det. Mig veterligt har man inte sagt ja till några medel . Jag vet att försöker övervintra. Det är lite roligt att ministern säger att man inte gör det som den socialdemokratiska regeringen inte heller gjorde. Det är tråkigt att man går i tidigare, socialdemokratiska regeringars fotspår när det gäller medel till . har det blivit ett skifte bakom spakarna. finns den här miljonen på plats. Sedan är det mycket som den här regeringen gör som inte vi socialdemokrater gjorde. Vi ska väl inte ha någon skattedebatt här, men där finns det saker som vi varken gjorde eller skulle ha gjort. För mig är det här oerhört viktigt. Det talar också lite om vilket samhälle vi vill ha. Det är viktigt att barn och unga i och runt om i världen får möta den politiska illustrationskonsten och lära sig att hantera den och utöva den. Det finns ett värde i att skapa den. Jag kan konstatera att ministern säger nej och inte anser att det här är så viktigt. Precis som vi har hört här går skattesänkningar före. Det får vi respektera. Vi socialdemokrater vill göra det möjligt att sprida kännedom om EWK och hans konst. Vi vill ge möjlighet till forskning på EWK-samlingen, stimulera intresset och förståelsen för den politiska illustrationskonsten och genomföra nationellt och internationellt samarbete och seminarier. Det hade varit glädjande om ministern hade delat min åsikt i detta. 31 Kulturminister (): Jag är också glad att den här miljonen finns på plats tack vare , för annars hade det kanske inte blivit några pengar. Det blev det ju inte under den förra regeringen. Jag kan bara önska dem ett fortsatt lycka till. Det är alldeles uppenbart av det som har berättat att de har byggt upp bra plattformar, bra kontaktytor inom och utanför och närmat sig andra områden, journalistik, utbildning och juridik. Jag skulle tro att det finns en absolut framtid för och det här centret för politisk illustrationskonst som man vill bygga upp även utan en statlig miljon. Det verkar som om det finns en god grund att bygga vidare på, i synnerhet som säger att det finns ett stort intresse för den här verksamheten. Det gläder mig. Det är riktigt som säger att man behöver utveckla det här med mediekompetens. Det är någonting som vi arbetar med såväl på EU-nivå, med de slutsatser som vi ska anta i , som i det arbete som bedriver i . Där är vi helt överens. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2009/10:61 om tjänstledighet för uppdrag inom kyrkan 32 Kulturminister (): har frågat arbetsmarknadsministern om han kommer att ta initiativ som gör att kyrkopolitiker även framöver har en laglig rätt till tjänstledighet från arbetet för att sköta sina uppdrag. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Statkyrka-reformen innebar att de kyrkliga kommunerna förlorade sin kommunstatus och att även i övrigt lämnade det allmänna. Den tidigare lagstadgade rätten till ledighet för kyrkokommunala förtroendeuppdrag upphörde därmed. För att den omställning som relationsändringen innebar för skulle underlättas infördes dock en tidsbegränsad rätt till ledighet för förtroendeuppdrag inom kyrkan. Den dåvarande regeringen anförde att det mot bakgrund av principen om ökad likställighet mellan trossamfund inte fanns skäl att föreslå en permanent rätt till ledighet för förtroendeuppdrag inom (prop. 1997/98:116). Rätten till ledighet för förtroendevalda inom var alltså en övergångslösning inom ramen för statkyrka-reformen. Det är inte aktuellt med någon förlängning av denna rätt till ledighet. 33 (): Anledningen till att jag som sitter i arbetsmarknadsutskottet ställer den här frågan är, förutom att jag är folkkyrkovän, att har bestämt att det här är en arbetsrättslig fråga, och ärendet ska således hanteras i arbetsmarknadsutskottet. Jag återkommer till det . Statsrådet svarar att statkyrka-reformen innebar att de kyrkliga kommunerna förlorade sin kommunstatus och att även i övrigt lämnade det allmänna. Vi har fortfarande en kyrkolag i vårt land, har fortfarande huvudansvaret för till exempel huvuddelen av begravningsväsendet och vi har en svensk kyrka som faktiskt är ålagd att hålla öppna kyrkobyggnader, för att ta några exempel. Jag är naturligtvis besviken på svaret. Vi har val till där många politiska partier finns representerade. För oss socialdemokrater var kyrkovalet en framgång. Vi kan konstatera att vi har allt fler yngre personer som vill vara med och påverka en öppen folkkyrka. Enligt uppgift från själv finns det 45 000 förtroendevalda inom . Det är inte ett fåtal människor vi pratar om. I det sammanhanget ter det sig väldigt märkligt att regeringen inte ens verkar bry sig om att fundera på hur detta demokratiska engagemang ska kunna utövas i praktiken. Det är genom engagerade folkvalda som vi fullt ut kan förverkliga som en öppen och demokratisk folkkyrka. Vi tycker att det är hela folkets angelägenhet och att den också ska ses som en mötesplats för alla, även för dem med skiftande religiös bakgrund. Vi vill se denna folkkyrka som en ledande part i arbetet mot rasism, antisemitism och islamofobi. Det är därför som kyrkorna som byggnader är så viktiga mötesplatser för oss människor. Det finns 45 000 förtroendevalda, och vi har haft en särlagstiftning som upphör. Om det nu visar sig att just möjligheten att utöva sitt uppdrag som engagerad förtroendevald minskar till följd av att lagstiftningen upphör, tycker inte statsrådet då att det är ett bekymmer? Vill vi inte ha en kyrka som leds av engagerade förtroendevalda och inte enbart av kyrkligt anställda eller människor som med ålderns rätt har slutat att arbeta? Är det ett bra sätt att leda en stor folkrörelse det är så jag vill se den svenska folkkyrkan in ? Framför allt, om vi återgår till arbetsrätten: Borde det inte vara så att alla uppdrag som man väljs till på politiskt mandat ska vara föremål för en likartad lagstiftning? Är det rimligt att statsrådet och jag, liksom kommunfullmäktiges ledamöter och landstingsmännen och -kvinnorna har en lagstadgad rätt att utöva våra politiska uppdrag, men att man om man är socialdemokrat, centerpartist eller kristdemokrat i kyrkan inte har något juridiskt stöd för att vara det? Vilka överväganden har regeringen egentligen gjort? Vilket underlagsarbete har man gjort när man så kategoriskt säger nej till att se över och eventuellt förlänga den befintliga lagstiftningen? I detta anförande instämde och (båda s). 34 Kulturminister (): Det må vara att det här är en arbetsrättslig fråga, men får nog hålla till godo med mig ändå. Frågan diskuterades också när vi hade den kyrkoantikvariska skrivelsen uppe för debatt här. Vi har alltså så att säga gått en omgång redan tidigare. Det här är en fråga som har löpt under den här övergångsbestämmelsen, men det var också en fråga som man noggrant penetrerade under förra årtusendet, . En av utgångspunkterna för hela statkyrka-reformen var att man skulle öka jämlikheten, eller likställigheten om man vill kalla det så, mellan olika trossamfund. Det var väldigt tydligt sagt från den förra regeringens sida, som hade samma politiska färg som , att det var en övergångslösning och att efter de här tio åren skulle rättigheten till ledighet för förtroendevalda upphöra. Jag vet inte var har funnit skrivelser som skulle antyda någonting helt annat. Precis som säger har kyrkan, inte bara utan övriga trossamfund, många viktiga uppgifter utöver det rent missionerande som också ägnar sig åt. Det finns ingenting som säger att engagemanget i skulle bli så mycket mindre bara för att man inte fick rätt att vara borta från jobbet på grund av att man hade ett uppdrag i . Vad ska vi då från sida svara dem som är aktiva i katolska kyrkan, i olika islamiska förbund, den buddhistiska rörelsen och alla möjliga andra som jag möter i där jag sitter ordförande? Det finns också idrottsrörelsen, Röda Korset, och många ideella organisationer som kanske skulle tycka att deras engagerade medlemmar skulle kunna ha rätt att ta ledigt från jobbet. Det är ingenting som vi kan sätta från statlig nivå. Det finns många arbetsgivare både på offentlig och privat sida som ger rätt till ledighet för sina anställda så att de kan engagera sig. Det är alldeles utmärkt så, men det är inte ett krav som man kan ställa på samtliga arbetsgivare. 35 (): Jämförelsen med andra trossamfund haltar i den bemärkelsen att det mig veterligt inte finns något annat trossamfund som väljer 45 000 förtroendevalda genom val där de politiska partierna utser sina kandidater. Jag återkommer till att det är en arbetsrättslig fråga och vi har en lagstiftning som säger att är du partipolitiskt vald på ett antal andra nivåer har du ett lagstadgat stöd i rättigheten att vara ledig. Det har man inte här. Då kan jag bli bekymrad bland annat när jag läser den här departementsskrivelsen om att minska möjligheten för fackligt aktiva att vara lediga från jobbet. Det är väl snart bara en fråga om tid tills vi andra politiker inte heller ska kunna vara lediga från jobbet. Det är klart att vi ser framför oss att är du undersköterska eller jobbar på hotell eller restaurang på obekväm arbetstid är du per automatik diskvalificerad från att ta uppdrag som ligger på sådana tider. Att göra jämförelser med idrottsrörelsen eller en annan ideell förening tycker jag är djupt haltande i förhållande till att vi faktiskt fortfarande har en kyrkolag och att vi faktiskt fortfarande har ett slags kontrakt mellan staten och kyrkan som ålägger kyrkan att ha ett uppdrag bland annat för begravningsväsendet. Det uppdraget kan vi aldrig lägga på idrottsrörelsen. Det som talar för en förlängning är att man inte ska luta sig tillbaka. Statsrådet var tidigare inne på hur viktigt det är att vi ägnar oss åt förnyelse och tänker nytt, och det är inte säkert att den socialdemokratiska regeringen heller kunde förutse att intresset för kyrkovalet faktiskt ökade, att vi har fått fler yngre som vill engagera sig och att det är en otroligt viktig mötesplats, som jag nämnde inledningsvis, för alla människor oavsett religiositet, etnicitet eller någonting annat. Vi har gett kyrkan ett utrymme som folkkyrkan ska ha, men då borde vi också värna om just det unika, och det är det demokratiska styrsättet. Jag vill inte se en kyrka som styrs av civilanställda, av präster eller enbart av pensionärer. Jag vill se en kyrka som är till för alla människor i samhället, och det rimliga vore att regeringen åtminstone prövade om det finns möjlighet att jämställa lagstiftningen för andra politiska uppdrag också för dessa 45 000 förtroendevalda. 36 i (s): Jag vill också gå in i den här debatten eftersom det här, som har sagts tidigare, är en fråga som är sammanhängande med just relationsförändringar. Vi hade en skrivelse och ett betänkande från kulturutskottet där vi diskuterade just den här frågan om relationsförändringar och också att det hör ihop med kyrkans relationsförändring med staten både vad gäller kyrkoantikvarisk ersättning och beskattning av prästlönetillgångar. Det var just det här vi ville föra fram, att det är en sammanhängande fråga och att det borde ha varit en diskussion initierad av regeringen att man från olika håll och parter politiskt diskuterar och kan komma fram till en gemensam syn i de här olika frågorna. blir det, i kulturutskottet och i arbetsmarknadsutskottet, inte som man kommer att ta upp det och då är det här redan genomfört. Då ska det diskuteras. Jag har inte riktigt förståelse för den ordningen. Från vårt håll ville jag att vi skulle ta det med kulturutskottet. Men det är i och för sig en annan fråga. Dock är det viktigt att påpeka att i det beslut som togs i samband med relationsförändringen står ingenting om att det skulle vara på det ena eller det andra viset. Det stod att det skulle vara en kontrollstation efter 2009. Det var det som var sagt. Vilka beslut som sedan skulle tas och som sedan skulle gälla står inte på pränt någonstans. Det var en önskan och, kan jag säga, nästan en begäran att regeringen skulle kunna säga någonting så att man i varje fall skulle ha på sig och ta upp överläggningar och diskutera frågan, inte minst vad gäller det som vi diskuterar nu om tjänstledighet för förtroendevalda. Jag ville redogöra för den bakgrunden, för det är viktigt att veta sammanhanget. Min fråga till kulturministern handlar om vilka politiska överläggningar man har haft med . Jag kan förstå och har respekt för att man har haft dem via tjänstemän, men har det även funnits politiska diskussioner mellan ministern, om det nu är kulturministern eller arbetsmarknadsministern, och om tjänstledigheten för förtroendevalda? Som har nämnts här tidigare är det ju det som är viktigt ur det demokratiska perspektivet eftersom vi från staten har ålagt att ha hand om, inte bara som nämndes här, begravningsverksamheten, utan även vårt kulturarv i kyrkorna som i stället för att kanske gå via sköts via kyrkan. Det är inget bidrag som kyrkan får för att sköta det, utan det är en ersättning. De beslut som ska fattas i de olika kyrkliga instanserna ska fattas av förtroendevalda, och då är det viktigt att de kan rekryteras från alla samhällsgrupper. Det ska inte bara vara sådana som har möjlighet att komma loss och sammanträda på olika tider, utan alla i vårt samhälle ska kunna känna sig delaktiga och ha möjligheter att fullfölja sitt uppdrag inom kyrkan, bland annat när det gäller kulturarv och andra frågor som kyrkan handhar. Även om detta nu behandlas i elfte timmen och det bara är kvar är det viktigt att besluten träder i kraft. Regeringen har agerat genom att så att säga inte agera. Dessa frågor har ju kommit upp i form av interpellationer och genom att vi från oppositionen lyft upp dem i motioner. I annat fall hade de inte funnits med utan runnit ut i sanden. vet inte riktigt hur den ska ta ställning. Jag vill värna rätten för förtroendevalda att kunna fullfölja sina uppdrag genom att ha rätt till tjänstledighet för uppdragen. 37 HANS (): Låt mig komma med några förtydliganden mot bakgrund av att jag är rätt ordentligt engagerad i . Jag sitter i kyrkostyrelse. Jag är också ledamot av kyrkomötet. Det finns en skillnad mellan rubriken på interpellationen och frågeställningarna i den. Rubriken är nämligen Tjänstledighet för uppdrag inom kyrkan. Tyvärr, herr talman, är det ungefär så vi resonerar i . Vi talar om som kyrkan, alltså i singularis. Det är den som representerar. Verkligheten är den och det kan man ha åsikter om, framför allt om man är förtroendevald i att det finns många fler samfund i . Det växer fram fler samfund. Utifrån min utgångspunkt tycker jag att det i grunden är bra. Det visar mångfalden i . Det finns , herr talman, en enda kyrka i ; det finns många olika kyrkor.