prot · GW0992 · 2009-03-26 00:00:00 — Jag anser att vi i stället ska stå för en politik för rättvis fördelning där vi omfördelar från rik till fattig, inte tvärtom som den här regeringen gör, där vi omfördelar från män till kvinnor, inte tvärtom som den här regeringen gör, där vi utrotar barnfattigdomen, där vi slutar att jaga sjuka och arbetslösa, där vi tar bort straffskatten på pensionärer, där vi skapar mer rättvisa villkor, där det inte är okej att bli fartblind och tro att man är värd orimliga löner och orimliga förmåner bara för att man har en ledande befattning i ett företag. En sådan rättvis fördelningspolitik står i skarp kontrast till regeringens orättvisor. 22 (): Från sida välkomnar vi regeringens kovändning. Men det är precis så som frågar: Beror det på opinionstrycket eller på att man har ändrat inställning? Det är uppenbart att det beror enbart på opinion. Vi vet fortfarande inte exakt vad det är som ska ändras. Vi har en DN Debatt-artikel, men vi har fortfarande inte sett de nya ägardirektiven. Kommer inte de kommer vi från oppositionen att lägga fram förslag på hur de kan se ut. Det innebär att det blir väldigt stora förändringar. Men det innebär också tydlighet och klarhet kring ägardirektiven för statliga företag. Jag noterar också fortfarande att ministrarna talar emot varandra. Medan som finansminister för korståg och säger att man inte tillåter några höjningar av styrelsearvodena säger att en effekt om man tar bort bonusarna blir krav på höjda löner och att vi måste acceptera det. Vilken linje är det som gäller egentligen? Vi vet fortfarande inte detta och har i dagens debatt inte fått svar på den frågan. De nya reglerna, som är så stolt över, innebär att AP-fonderna kan fortsätta att gå med förlust. Ledningen får ingen bonus, men kapitalförvaltarna kan fortfarande plocka ut stora bonusar, för de omfattas inte av det här regelverket. Från sida är vi helt övertygade om att det hos svenska folket inte finns någon förståelse för ett så otydligt regelverk, som fortfarande gynnar dem som ger upphov till den girighet som regeringen själv säger sig vilja bekämpa. kräver att det blir förbättringar, och vi kräver fortfarande en ursäkt från regeringen. 23 Näringsminister (): Det mest intressanta i den här debatten är ändå oppositionen. När regeringen föreslår att vi ska ta bort bonussystemen för ledande befattningshavare lyckas vi inte få något besked från oppositionen, utan man säger att man vill gå tillbaka till de gamla riktlinjerna där bonussystemen är möjliga. säger att det är så bra att oppositionen har påverkat opinionen. Ja, men så pass kraftfullt eller så långt att man har påverkat den egna opinionen, det vill säga sig själva, har man inte lyckats. Det intressanta är vad oppositionen säger och tycker. Frågorna till oppositionen återstår. Vill ni avskaffa bonussystemen för ledande befattningshavare, eller vill ni inte det? Vi välkomnar om ni kan stödja ett sådant förslag från regeringen. Jag tror att det vore bra att få en tydlighet från hela det politiska systemet. Låt det inte bli en prestigefråga, utan se till att skapa en bred enighet! Jag menar att har ett svårt läge, och i det läget ska staten vara ett föredöme. Statliga bolag ska inte kunna misstänkliggöras. Vi ska värna förtroendet för viktiga verksamheter i vårt samhälle. alla skattebetalare ska veta att de statliga bolagen sköter sig. Ersättningar, lön och vad det vara månde ska präglas av rimlighet och transparens, god etik och god företagskultur. Vi tänker bjuda in representanter från det privata näringslivet för att få en dialog om detta, för jag tror att vi behöver den diskussionen. I tider av svår ekonomisk kris ställs det krav på oss när det gäller återhållsamhet och ledarskap, och ska det ledarskapet bidra till att sätta ögonen på de skeva förhållanden som finns. Om vi ser att det uppstår skevheter, om vi ser att det uppstår orimligheter, måste vi våga säga ifrån. Det är det regeringen gör . Vi välkomnar om oppositionen vill ta del i det ledarskapet. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Tredje vice talmannen meddelade att skulle interpellationssvar utgå. Bordläggningsplenum skulle tillkomma. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2008/09:407 Till Interpellation 2008/09:407 Ekonomiska satsningar för jämställdhet av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:408 Till Interpellation 2008/09:408 Medveten och kontinuerlig politik för ökad jämställdhet av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:411 Till Interpellation 2008/09:411 Undsättningslån av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella resor samt tidigare inbokade engagemang. () Enligt uppdrag Interpellation 2008/09:417 Till Interpellation 2008/09:417 Regeringens skattepolitik av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Framställning 2008/09:RRS23 till socialförsäkringsutskottet Motioner 2008/09:So16 till socialutskottet /09:K3 till Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2008/09:UbU7 Förskolan. 24 (): Svensk förskola hotas nu av att drabbas av kvalitetsförsämringar. I kommun efter kommun viker de ekonomiska prognoserna av åt det negativa hållet. Hundratalet kommuner beräknas gå med underskott. I hela Kommunsverige förbereds omfattande besparingsprogram. I många kommuner varslas personal om uppsägning. Den ekonomiska krisen griper på det sättet in i vardagen på de enskilda förskoleavdelningarna och barnens vardag och verklighet. Vi har kunnat notera hur barngruppernas storlek inom förskolan har ökat en ökning som kommer att fortsätta. Situationen blir därmed mer ansträngd för personalen, och kvaliteten i verksamheten blir lidande, och detta inom en verksamhet som har ett stort stöd bland föräldrar och allmänhet. Den svenska förskolan anses internationellt vara ett föredöme. Vi måste värna om, vara rädda om och utveckla förskolan i stället för att se på när de ekonomiska försämringarna skadar verksamheten. Vi föreslår i vår alternativa budget 14 ½ miljard kronor i förstärkning till kommuner och landsting , vilket självfallet också kommer förskolan till del på ett positivt sätt. Situationen blir inte bättre av vårdnadsbidrag eller den planerade barnomsorgspengen. Risken är uppenbar att båda dessa åtgärder drar pengar ur förskolans viktiga verksamhet och därmed försämrar kvaliteten. Man kan inte både äta kakan och ha den kvar. Dessutom riskerar dessa båda reformer från högerregeringens sida att leda till att framför allt invandrarbarns kontakter med svenska språket skjuts upp. Det är definitivt inte bra. Den verksamhet som kommer ut av båda dessa så kallade reformer kan ej garantera samma standard och kvalitet inom förskolan. I stället för att man öppnar för att försvaga förskolans roll och kvalitet borde ett ordentligt utvecklingsprogram för förskolan skapas. Från socialdemokratiskt håll har vi ett sådant program. Vi har ett sjupunktsprogram som ger vår grund för hur förskolan ska utvecklas. 1.Fler högskoleutbildade förskollärare. Antalet platser vid lärarhögskolor som särskilt profilerar sig med inriktning mot förskollärare bör utökas. Det är viktigt att den gemensamma lärarutbildningen har en tydlig ingång för förskollärare. Vi föreslår också att förskollärarutbildningen byggs ut. 2.Satsning på personalens pedagogiska kompetens. Personal inom förskolan ska långsiktigt omfattas av en pedagogisk satsning som riktar sig till såväl förskollärare som barnskötare. Det är en mycket viktig del av förskolans kvalitetsarbete. 3.Stärkning av förskolans kunskapsuppdrag. Förskolan och är delar av en gemensam skola där alla yrkesgrupper samverkar. Förskolans kunskapsuppdrag ska stärkas, och en särskild satsning på barns språkutveckling ska genomföras. Det ska finnas möjlighet att pröva främmande språk redan i förskolan. 4.Kvalitetssäkring av all förskoleverksamhet. All förskoleverksamhet, oavsett form och huvudman, måste följa läroplanen och ha utbildad personal. Det är rimligt med normer för gruppstorlekar, personaltäthet, kriterier för service, tillgänglighet, föräldrainflytande och kompetensutveckling. 5.Allmän förskola för treåringar. Förskolan är första delen i det livslånga lärandet. Därför föreslår vi en allmän förskola för alla treåringar, avgiftsfritt . 6.Mer personal i förskolan. Vi gör en satsning på mer personal i förskolan och investerar de kommande tre åren för att anställa fler inom förskolan. Möjlighet till barnomsorg , nätter och måste öka. Det är ett absolut krav med tanke på alla yrkesarbetande föräldrar som arbetar obekväma tider. Nuvarande regelverk måste ses över. Mycket av ambitionerna i den offentliga verksamheten står och faller med de ekonomiska förutsättningarna. Ökade ambitioner på olika områden kan inte om det inte finns ett ekonomiskt tillskott. Just nu ökar gapet mellan fastlagda ekonomiska ambitioner och de ekonomiska möjligheterna. Att inte tillföra ökade statsbidrag till kommunerna är därför djupt allvarligt, och är beskeden luddiga. Genom att inte satsa pengar på kommunerna via ökade statsbidrag driver regeringen fram försämringar inom förskolan. Det går inte att blunda för att det är det praktiska utfallet av en sådan politik. Ingen ska tro att de förändrade skatteförutsättningarna i kommunerna går obemärkt förbi. Oavsett om man vill det eller inte måste en ansvarig kommunledning göra vad den kan för att få plus och minus att gå ihop, och förskolan riskerar att bli en av förlorarna i denna kamp om en krympande kaka. Varför satsar regeringen inte pengar på kommunerna trots att behoven inom vård, skola och omsorg är så uppenbara? Varför kan man inte rikta ett statsbidrag som går just till att anställa personal inom förskolan? I stället går stora pengar åt till skattesänkningar, mest för de välbeställda. Det här är snett, och det gör att situationen är mycket allvarlig. I stället för att försämra förskolans ekonomiska förutsättningar borde en utvecklingsplan med bland annat riktade statliga medel skapas. Ett sådant alternativ finns i bred mening, och jag har redogjort för de sju punkterna. Jag yrkar för tids vinnande bifall bara till reservationerna 1, 6 och 10, även om vi naturligtvis står bakom samtliga reservationer som är presenterade i betänkandet. 25 (): Svensk förskola har varit outstanding i världen. Tyvärr är vi nu på tillbakagång, och inte så lite heller. Det är en ganska stark tillbakagång. Jag skulle vilja påstå att det är en sönderslagning av förskolan som pågår just . På vårt bord har vi just nu en proposition om barnomsorgspeng, som egentligen innebär att vem som helst skulle kunna bedriva så kallad förskoleverksamhet. Den reduceras till att bli bara ett rent omhändertagande. Vi får backa bandet till mitten eller slutet av för att finna något liknande. Det var då man först började med barnstugor eller barnträdgårdar. Då hade man den här tanken. har det utvecklats rätt mycket till att faktiskt handla om en pedagogiskt genomtänkt verksamhet. Med förslaget om barnomsorgspeng har man uttryckt att det är en bit på vägen för alla kvinnor att ta steget till eget företagande. Det säger en hel del om hur regeringen ser på den som ska ha ansvar för barn och för förskoleverksamhet. Vårdnadsbidraget går i samma riktning. När det gäller lärarutbildningen, som föregående talare också tog upp, föreslår man i en utredning att den ska bli kortare. vill man att barnen ska lära sig mer. Jag förstår inte riktigt hur detta går ihop. Vi menar att utbildningen till förskollärare bör förlängas till . Det är viktigt att samtliga lärare får djupa kunskaper för att på ett bra sätt kunna integrera till exempel matematiken eller naturkunskapen eller kunna mycket om språkutveckling. Det är viktigt att det kan integreras på barnens villkor. Jag är livrädd för att man kommer att slå upp räkneböcker med barn som är . Den fria etableringsrätten är också ett problem som sönderslår förskolans verksamhet och omöjliggör kommunernas planering för att på bästa sätt kunna erbjuda barnen en bra pedagogisk verksamhet. Regeringen har pratat om arbetslinjen. Alla ska jobba och göra mycket. Vi har en ganska hög siffra när det gäller arbetslöshet. Men låt gå om vi köper er argumentation för arbetslinjen kan man fundera lite på varför ni är emot att stärka rätten till barnomsorg på obekväm arbetstid. Hur har ni då tänkt er att det ska vara för de personer som faktiskt måste arbeta kvällar, nätter eller ? Hur har ni tänkt lösa den situationen? Ytterligare en fråga som bör lyftas fram i det läge vi befinner oss i är de varsel som drabbar alla kommuner. Vi återkommer till att regeringen har fryst statsbidragen med . Jag läste precis innan jag gick upp i debatten att nu över 200 personer varslas i min egen kommun, . Över hälften av dem är inom skola och omsorg. Det är klart att man med mindre personal inte får lika bra kvalitet eller lika bra verksamhet. Hur har man tänkt i majoritetens partier? Hur har ni tänkt er kunna säkra en god kvalitet om det inte finns personal? När det gäller de lägre åldrarna är det oerhört viktigt hur stora grupper man har. Vi ska inte prata fritids , men där är situationen alarmerande. Många förskolegrupper är också väldigt stora. Det kan vara upp till 2023 barn i en grupp. Det har naturligtvis också att göra med lokaler och så vidare, men just för de lägre åldrarna pekar forskning på att gruppens storlek spelar roll. Vad tänker ni göra åt det? Jag hoppas att vi kan få några svar om hur man från majoritetens sida ser på förskolan varför är man beredd att slå sönder den eller skicka den tillbaka till 1800-talet? 26 (): Vi debatterar nu olika motioner på barnomsorgsområdet. När jag tänker på förskolan i är det med viss stolthet, eller faktiskt ganska stor stolthet. Som vanligt brukar jag när jag refererar till resten av världen ta upp mina syskon, som bor i , som kan berätta för mig hur det kan gå till i länder där man inte har byggt upp barnomsorgen. Där blir kvinnor som får jobb tvingade att tacka nej för att det inte finns barnomsorg. Men de skulle också behöva göra det om det var så att männen skulle ta hand om barnen i det landet, vilket tyvärr inte sker så ofta. Men det är med en stolthet som man kan prata om den svenska förskolan och barnomsorgen. När jag ser vilka motioner som avslås från majoriteten här i kammaren undrar jag då hur man egentligen tänker. För det är inte så att förskolan kan stå stilla. Den måste fortsätta att moderniseras. Jag vill då lyfta fram några punkter. Jag kanske dessutom vill börja med att yrka bifall till reservationerna 6 och 8 för räkning. Vi står bakom de andra reservationerna också, men dessa vill jag speciellt lyfta fram. Jag tänker på några frågor. Är det så att alliansen inte vill utveckla jämställdheten i förskolan? vet jag att det finns vissa partier som inte vill ha en rätt till modersmålsundervisning i förskolan. Stämmer det för alla partier inom alliansen? Vi vet att åtminstone klart har sagt att man inte ska ha modersmålsundervisning, framför allt inte undervisning på modersmålet. Men hur ställer sig alliansen till frågan om rätten till modersmål i förskolan? Det vore väldigt intressant att veta. Vi från vet nämligen att det i ett modernt mångkulturellt samhälle är viktigt att barnen också får undervisning i sitt modersmål för att de sedan ska kunna lära sig bättre svenska. Om man bor i eller i andra kommuner där det finns många starka invandrargrupper vet man att detta är verkligheten och inte något påhitt, men det verkar inte som att alliansen bor i sådana kommuner. Sedan vill jag lyfta fram frågan om hållbart lärande, hållbar utveckling. Jag är oroad över den tendens som man kan se i till exempel utredningen om lärarutbildningen där man helt saknar perspektivet hållbar utveckling. Det är som bortsopat. Är det anledningen till att man inte vill gå med på en fortsatt utveckling av dessa områden och lärande om hållbar utveckling? Det är jätteviktigt även för mindre barn att arbeta med de här frågorna. Tycker alliansen inte att det här med hållbar utveckling är någon fråga längre? är det bara finanskrisen, och då glömmer man bort de där korta studiecirklarna, som fick gå i efter valet för att han inte kunde någonting om miljö. Men det var ju bra att han gick i några studiecirklar i alla fall. Jag vill också lyfta fram en annan fråga. Det gäller det här med nattomsorg, nattis. Det är en fråga som har varit uppe . Det finns en stark opinion i för detta. Och jag kan själv säga att jag i min egen hemkommun var med om att införa nattis, även om det inte var ett lagkrav. Vi såg att det behövdes. Det behövdes för barnens skull. Det behövdes för att barnen skulle få en ordnad och professionell tillsyn i stället för att skjutsas runt mellan olika bekanta och så vidare när deras föräldrar jobbade nattskift. Vi har ett samhälle där många människor, också många föräldrar, arbetar nattskift. Men det är klart att om man i stället väljer en jobbpolitik som innebär att man inte erbjuder nattis kan föräldrarna inte heller arbeta. Varför kan alliansen fortfarande inte svara på frågor om nattis? Det här är fyra punkter som jag menar behövs för vidareutveckling av en modern förskola i . Det handlar om jämställdhet, om rätten till modersmålsundervisning, om hållbar utveckling och utveckling av det området och även om nattomsorgen för barnen. Men det finns inget svar från den här regeringen. Det finns inget svar som på något sätt visar att man över huvud taget bryr sig om frågan. Då undrar jag: Var finns moderniteten? I alla fall lyser den starkt med sin frånvaro. Dessutom försvinner den ännu mer när man ser på verkligheten . Vi har en verklighet ute i kommunerna där många kommuner är tvingade att varsla anställda. Vi vet att förskolan och barnomsorgen står för en hel del av kostnaderna. Vi vet att det är där som man kommer att tvingas minska kostnaderna. Det är inte först , som regeringen vill låta påskina, som varslen kommer. Det är , och den här regeringen passar och klarar inte av att ge vettiga svar. I stället tar man på sitt samvete att människor avskedas ute i landets kommuner. Det är människor som kanske det får vi hoppas kan anställas igen när det kommer ökat stöd. Men ska de hänga i luften eller för att regeringen inte klarar av att ge ekonomiska besked? Det är ett ganska dåligt besked, tycker jag, för väljare. 27 () replik: Det är inget allvarligt. Jag glömde att yrka bifall till våra egna reservationer. Jag yrkar bifall till reservationerna 5, 6 och 8. 28 () replik: Det var utmärkt av att göra det. Jag kan instämma när det gäller dem där vi är med. (forts. 8 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Vi övergår till dagens frågestund med regeringen. Jag vill hälsa statsråden välkomna. 30 (): Jag ska ställa min fråga till . Regeringen inledde sin regeringsperiod med att kraftigt höja arbetsgivaravgifterna för de minsta företagen i . Vi ser nu att regeringens jobbpolitik inte fungerar. Över 100 000 anställda har varslats så här långt, ungdomsarbetslösheten i är nu näst högst i efter och, inte minst, landets småföretagare ser dystert och ekonomin. Senast kunde vi läsa att var femte småföretagare har haft problem med att betala sina räkningar , enligt . Läget är med andra ord allvarligt. Jag vill ställa frågan till om det inte är dags att se över arbetsgivaravgifterna för småföretagarna. Vi socialdemokrater har bland annat i vårt förslag föreslagit en sänkning som motsvarar för de minsta företagarna. Är inte det en bra politik? 31 Utbildningsminister (): De flesta förslag om sänkta skatter när det gäller företagande och arbete är bra politik, men måste också statsfinanserna gå ihop. Skattetrycket generellt i och för företag är lägre än när satt i regeringen. Den här regeringens avsikt är att långsiktigt fortsätta att sänka skattetrycket, också för företagande och arbete. Det kan då inte ske i en takt som inte statsfinanserna har råd med. I det läge som vi är i nu måste vi föra en politik som är långsiktig och ansvarsfull, och dit hör också att se till att statens budget så långt möjligt går ihop. Vi kommer att få budgetunderskott, det vet vi, och det är inte onaturligt i en sådan konjunktursituation som vi går in i. Men det är nu en balansgång mellan å ena sidan alltför stora underskott och å andra sidan lagom avvägda stimulanser. Regeringen kommer i vårpropositionen att redovisa de åtgärder som vi tänker oss . Då kommer vi också att redovisa svaret på den typen av frågor. 32 (): Det är bra att regeringen är insiktsfull och rädd om statsfinanserna. Jag förstår att rädslan är uppenbar för att hamna i samma situation som man gjorde 19911994 när vi hade havererade statsfinanser, så det är bra att den insikten finns. Däremot kan vi diskutera hur man hushållar med skattemedlen. Generella nedsättningar av arbetsgivaravgifter för ungdomar, till och med för dem som redan har jobb, som kostar visar sig inte ha någon effekt. Vore detta en bra politik skulle ju arbetslösheten bland ungdomar sjunka i detta land. ligger vi näst högst i efter . Politiken fungerar inte. Är det inte dags att titta på hur man använder skattesänkningarna för att de ska få största effekt? ser vi att de minsta småföretagen som är utsatta, inte minst underleverantörerna, har det väldigt svårt, kan inte betala sina räkningar och har stora bekymmer. Är det inte dags att tänka om och lägga skattesänkningarna så att de får mest effekt och överge en politik som uppenbarligen inte fungerar, ? 33 Utbildningsminister (): Den väldiga försvagning av statsfinanserna som skulle bli effekten av Socialdemokraternas och det samlade rödgröna alternativets politik vore förödande för jobben i . Det skulle kraftigt ytterligare öka underskotten. Det skulle öka behoven av upplåning till den svenska statens finanser. Det skulle i sin tur leda till ett ökat tryck på de lånemarknader som just nu naturligtvis har ett stort tryck på sig från massor av stater som vill låna pengar för olika stimulansåtgärder. Det som då ligger i den andra vågskålen är att räntorna börjar drivas uppåt igen om trycket på lånemarknaden blir för stort. Den enskilt viktigaste åtgärden för alla de företag som , jag och vi alla härinne nu värnar om är att räntorna hålls på en låg nivå. Det är den viktigaste utgångspunkten för ekonomisk återhämtning. Om vill sänka skattetrycket för företagare är det ingenting som avvisas av den här regeringen långsiktigt. Vi är beredda att diskutera alla möjliga skattesänkningar för företagare i det här landet. Problemet är det höga skattetryck vi har haft för företagande och som drevs fram av parti. Det är en av orsakerna till problemet. Men skatter måste sänkas i en takt som vi har råd med. 34 (): Min fråga går också till utbildningsministern. I går skrev på att en majoritet av svenska folket inte tycker att skolan är likvärdig, och jag kan inte annat än hålla med om det. Men jag håller inte med om att svaret på problemet är att åter förstatliga skolan. Den förra regeringen lät det bli alltför stora skillnader i kunskaper mellan skolorna och mellan kommunerna. Men om 150 000 lärare, barnskötare, studievägledare och skolbibliotekarier byter arbetsgivare innebär det ju inte automatiskt att skolan blir vare sig bättre eller mer likvärdig. Den blir möjligtvis mer likformig. Tyvärr verkar det som att utbildningsministern har samma uppfattning som . Då blir min fråga: Är det inte bättre att satsa hundraprocentigt på att genomföra alla de reformer vi har beslutat om eller ska besluta om än att förändra hela skolans organisation? 35 Utbildningsminister (): Tack för frågan!