prot · GX0941 · 2009-12-02 00:00:00 — Men jag tycker fortfarande, fru talman, att det är viktigt att möjliggöra för fonderna att på egen hand jobba fram detta förslag, och det står också här att detta ska utvecklas inom ramen för fondernas arbete i det s.k. . 146 (): Bland de allra första och viktigaste välfärdsreformerna när det växer fram moderna demokratiska samhällen är som vi vet införandet av ett fungerande pensionssystem. Detta växte fram och . Det var blygsamma summor i början. Men allt fler människor slapp i alla fall att lita på välgörenhet när de blev gamla. I genomfördes den första folkpensionen av 1913. Vi har insett att det är viktigt att ha ett pensionssystem som människor kan lita på och som ekonomiskt håller i bra och dåliga tider. Människor ska naturligtvis inte behöva gå och oroa sig för att de ska bli fattiga när de blir gamla. Det var därför en stor majoritet i fattade ett antal beslut om riktlinjerna för ett nytt pensionssystem. Då höll det gamla på att falla sönder och riskerade att inte klara utbetalningarna . Framtida generationer kunde inte lita på att få ett tryggt pensionssystem. Det finns några viktiga inslag i det nya pensionssystemet, som vi nu har haft . Det skulle vara långsiktigt hållbart och pålitligt. Det skulle ligga utanför statsbudgeten utan risk för ogenomtänkta beslut. Det skulle finnas inbyggda balanssystem, så att förhållandet mellan tillgångar och skulder blev hållbart. Det här pensionssystemet har på många håll i världen uppmärksammats som ett väldigt välgenomtänkt och säkert system. Från vår sida i känner vi väldigt stor tilltro till systemet. Det har också fungerat bra. Som helhet har de inbetalade avgifterna och buffertfondernas tillgångar täckt en successiv uppräkning. Det har lett till att pensionerna i sedan detta system infördes har skrivits upp mer än vad som skulle ha varit fallet i det tidigare pensionssystemet, detta trots en nedgång på grund av det exceptionella /09, när den inbyggda balansen slår till. , brukar man säga, hade det nya pensionssystemet räknats upp , i motsats till det gamla som hade räknats upp . Här finns också möjligheten att välja fonder. Som vi har hört är det bara en liten del av pensionspengarna som får användas till det, men egentligen är det rimligt. Det är å ena sidan rimligt att vi har ett obligatoriskt system, eftersom vi inte kan hamna i den situationen att en del människor inte alls tänker på sin ålderdom och inte har någon försörjning när de blir gamla. Men vi vill å andra sidan ta hänsyn till att människor vill ha inflytande över hur de placerar en del av sina pensionspengar. Det är den kombinationen, blandningen av obligatorium och valfrihet, som är det fina med premiepensionen som finns som ett komplement i det obligatoriska pensionssystemet. har systemet fördelen att man kan strunta i att höra av sig och låta staten placera pengarna. Nackdelen är att man inte kan gå tillbaka till detta om man en gång har valt bort det. Även om många tycker att det är roligt att välja tycker jag att man ska respektera att det finns många människor som inte vill tvingas grubbla över hur de ska placera sina pensionspengar. Den möjligheten finns verkligen kvar med det nya förslag som regeringen har i denna proposition. Om jag inte väljer så väljer pensionsmyndigheten åt mig. Så enkelt är det. Det har talats om vad det finns för säkra placeringar. Verkligheten är att det om till exempel en kommun ska placera pengar inte finns några säkra placeringar. Det är omöjligt att i förväg helt räkna ut var det är bäst att ha pangarna på bank, i en fond eller någon form av lån. Den verkligheten lever vi i. Men enskilda människor som inte vill ska inte behöva grubbla så mycket på det. Regeringen föreslår alltså att den som inte vill arbeta aktivt med fondplaceringar ska få pengarna placerade i en generationsfond med så liten risk som tänkas kan. Samma person ska fortfarande kunna välja det enklare alternativet, men genom att göra ett litet val mellan att ta lite större eller lite mindre risk ska han kunna placera det i en fond som är lite utanför hans egen generation. I båda fallen slipper dock den som väljer detta alternativ att över huvud taget fundera på att bygga upp fondpappersportföljer och så vidare, som man gör på fondtorget. Det handlar alltså huvudsakligen om två förändringar för pensionssparare: för det första att man även om man inte vill aktivt välja på fondtorget kan välja lite grann och för det andra att man faktiskt kan gå tillbaka och välja det mer passiva alternativet. Det kan nämligen komma perioder i ens liv då man tycker att man inte har tid eller för den delen lust att hålla på att titta på fondkurser och annat. Det är egentligen inte, fru talman, några dramatiska förändringar som föreslås. Som sagt finns möjligheten att påverka placeringen i den lilla premiepensionsdelen kvar, och vill man över huvud taget inte bekymra sig om att skriva ett papper till eller gå in på datorn kommer att välja åt en. De reservationer vi har fått handlar dels om att ta miljöhänsyn och etiska hänsyn, och vi har redan hört i debatten att det står en del i betänkandet om detta. vill avskaffa hela premiepensionssystemet men har inte gett något klart besked om var pengarna ska placeras. Även om det inte står i reservationen står ju i verkligheten inte bakom pensionsreformen, utan de vill helt enkelt ha ett system som kan ändras med tillfälliga politiska beslut, där det inte finns någon garanti för att tillgångarna motsvarar utbetalningen och där det inte heller finns någon garanti för att framtidens pensionärer får en trygg pension som räcker. Avslutningsvis, fru talman, kan vi ha många politiska motsättningar inom många områden, men det är bra att vi har en bred majoritet i de fyra allianspartierna och Socialdemokraterna om pensionssystemet. Det är också bra att det ligger utanför statsbudgeten. Det gör att det finns väldigt goda förutsättningar för att pensionerna kommer att klara även kommande generationer av pensionärer. Vi ska vårda pensionssystemet med små förändringar och inte ta risker med stora, plötsliga och ogenomtänkta förändringar. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. 147 (): vaccinerade jag mig här i . Jag trodde att det skulle vara en injektion för denna debatt, men jag ser att det är svårt att ladda upp igen så här . Jag tror faktiskt att det beror på att vi pratar om av pensionssystemet. Det är klart att det kan vara exalterande att prata om när det handlar om 4 000 miljarder jag vet inte riktigt. Hur som helst: Om vi har ett obligatoriskt system dit alla är skyldiga att betala in pensionsmedel är det rimligt att man har möjlighet att styra över en viss del utan att riskera sin stora grundpension. Jag tror ändå att det är rätt så klokt. När det gäller vem som ska förvalta pengarna tror jag inte att regeringen är den bästa att göra det, utan de måste placeras på ett sätt som ger avkastning. Vi har slutat med guldmyntfot, vilket jag tror att också känner till. Vi lägger inte pengarna i en hög eller värdesäkrar dem på det viset, för så enkelt är det inte. Som kristdemokrat tycker jag att det är viktigt att vi har en premiepensionsdel i pensionssystemet som gör det möjligt för enskilda sparare att placera en mindre del av sitt sparande i en självstyrd del av pensionen. Detta riskerar inte heller spararens grundpension om det egna sparandet skulle gå dåligt. Dessutom är jag övertygad om att framtida generationer kommer att utnyttja detta mer när de väl har etablerat sig i sin inkomst på arbetsmarknaden eller som företagare. Som vi har hört i tidigare inlägg handlar betänkandet om en förändring av premiepensionssystemet, där vi nu inför så kallade generationsfonder i förvalsalternativet. Detta återspeglar bättre risktagande relaterat till ålder hos pensionsspararen, dock med möjligheten att göra ett eget val om man så önskar. Sannolikt kommer detta att innebära en mer positiv utveckling av premiepensionerna för den enskilde spararen, särskilt för dem som inte förväljer. Det kommer också att innebära en större kostnadseffektivitet, och jag tror att det är viktigt att vi håller nere kostnaderna för spararna. Att inte erodera deras kapital genom uttag av för stora avgifter eller genom att ha en för dyr administration är nämligen också en skyldighet. Det tror jag att vi är överens om. En annan förändring är att vi för fondbyten vill införa en viss avgift för den enskilde i stället för som tidigare att kostnaderna för fondbyte debiteras alla sparare. I utskottets betänkande lyfts också fram att placeringen av fondmedlen ska göras utifrån vissa grundläggande etiska principer och därmed tillgodose önskemål om placeringar i miljörelaterade fonder, som tog upp. Det är fullt rimligt. Det svenska pensionssystemet är en viktig ekonomisk trygghet för i stort sett alla svenska medborgare. Därför är det viktigt att vi som värnar systemet kontinuerligt utvecklar och förbättrar detsamma , även om kan se in hur det skulle vara. Det är också en trygghet för medborgarna att det är en bred politisk majoritet som står bakom pensionssystemet. Det är också fristående från den årliga budgetprocessen och förhindrar politisk klåfingrighet när konjunkturerna svänger. Jag tänkte inte tala längre än så här, utan med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Ändrad verksamhetsform för flygplatsverksamheten vid samt vissa luftfartsfrågor Föredrogs trafikutskottets betänkande 2009/10:TU7 Ändrad verksamhetsform för flygplatsverksamheten vid samt vissa luftfartsfrågor (prop. 2009/10:16). 148 (): I propositionen från regeringen som ligger till grund för det betänkande vi nu ska debattera, Ändrad verksamhetsform för flygplatsverksamheten vid samt vissa luftfartsfrågor, föreslås att flygplatsverksamheten vid överförs till ett eller flera av staten direkt eller indirekt helägda aktiebolag. Förslaget innebär att bolaget eller bolagen ska ansvara för drift, utveckling och finansiering av sina flygplatser, vilka utgörs av det av regeringen tidigare fastställda nationella basutbudet av flygplatser. Bolaget eller bolagen ska, inom ramen för affärsmässighet, aktivt medverka till en utveckling av transportsektorn och bidra till att de transportpolitiska målen uppnås. De flygplatser som inte ingår i det nationella basutbudet bör kunna övertas av regionala och lokala intressen, till exempel kommuner, landsting eller näringslivet. Flygtrafiktjänsten vid kommer även fortsättningsvis att bedrivas i myndighetsform. Bolagiseringen beräknas kunna genomföras tidigast . Med detta, fru talman, har jag gett en kort introduktion till det som dagens ärende handlar om. Jag överlämnar nu till resterande delen av trafikutskottet att ge sig i kast med detta betänkande. 149 (): är det snart jul, och kanske kommer tomten på besök. Sedan blir det vår och sommar. Det är underbara tider, och jag kommer att njuta av dem alla. Men det jag längtar mest efter, fru talman, är , september. Det gör jag inte främst för de vackra höstfärgernas skull och för att äpplet faller moget, utan därför att vi efter nästa september har en ny regering. Vi kommer att ha en rödgrön regering, som tror på de statliga bolagen och inte omvandlar våra statliga egendomar till bolag av ideologiska skäl, för att sälja ut dem till marknaden. Vi har hört det förut: och . Och är det för flyget. är fantastiskt, men vi lever i ett avlångt och glesbefolkat land, och det har sina begränsningar. Vi behöver kompensera våra konkurrensnackdelar med bra vägar, snabba järnvägar, täta hamnar men även flygplatser för att kunna mötas. För många är flyget en nödvändig livlina och en del av svenskarnas internationella och nationella kollektivtrafiksystem. Därför bör målet vara att kunna komma till huvudstaden, , på ett möte för att sedan åka hem . Då räcker det inte med effektiva, moderna landtransporter. Vi behöver flyg som krymper avstånd och som möjliggör att vi kan ta oss snabbt fram till olika avlägsna orter i vårt land. Som jag ser det måste det vara en angelägenhet för alla i , för staten, fru talman. Varje arbetad timme behövs. Dagens arbetslöshet är ett slöseri med människors kraft och ambitioner. Klarar vi inte jobben klarar vi inte ekonomin. Klarar vi inte ekonomin klarar vi inte heller välfärden. Den höga arbetslösheten, särskilt bland ungdomar, de underfinansierade sektorerna inom offentlig verksamhet, de ökade klyftorna mellan dem som har avslutat sitt arbetsliv med pension och dem som fortfarande har ett arbete, går att åtgärda med rätt politik. Med politik går det att välja vilken väg man vill gå. Jag vill välja en väg som ger oss möjligheter, för det behövs satsningar på infrastruktur som ger jobb och fungerande kommunikationer i hela landet. Vi måste bli fler som reser kollektivt, och transportslagen måste samverka ännu bättre för att vi ska klara miljöutmaningarna. Det behövs även bättre styrning för att motverka flygets miljöeffekter. Vi anser att statliga flygplatser ska uppmanas till insatser som minskar koldioxidutsläppen samt att staten ska följa upp och uppmärksamma gjorda förbättringar. Här kan ligga i framkant, och flyget kan fortsatt vara en dragningskraft för nya, gröna jobb. ses av många internationella bedömare som ett föredöme. Som första flygplats har Airport blivit ackrediterad i den högsta nivån i ett europeiskt program som graderar flygplatsers klimatpåverkan. Flyget, fru talman, har skapat möjligheter, och grunden för det har varit ett pärlband av flygplatser. Men ändras kartan, skulle man kunna säga, genom regeringens förslag att överföra flygplatsverksamheten vid till ett eller flera aktiebolag som ska ansvara för drift, utveckling och finansiering av flygplatser. Regeringen säger med bistånd från de borgerliga kollegerna här i kammaren att bolaget eller bolagen kommer inom ramen för affärsmässighet att aktivt medverka till en utveckling av transportsektorn och bidra till att de transportpolitiska målen uppnås. De flygplatser som inte ingår i det nationella basutbudet föreslås övertas av regionala och lokala intressen, till exempel kommuner, landsting eller näringslivet. Statens skyldigheter att upprätthålla en livskraftig infrastruktur blir allt svårare när man släpper kontrollen. Det betyder att där det inte lönar sig att starta och landa ska det lokala samhället stå för notan. Flyget kommer alltså att konkurrera med vård, skola och omsorg för inte kommer näringslivet att betala för det som inte lönar sig. De flygplatser som drivs av men inte kommer att ingå i basutbudet överlämnas i stället till hugade regionalintressenter. Om det saknas köpare ges exklusiv rätt att besluta om flygplatsen ska få finnas kvar eller inte. Jag ser att det finns andra möjligheter. Vi socialdemokrater anser att verksamheten även framgent ska styras utifrån de transportpolitiska målen. Vi anser att det är fortsatt viktigt att se till hela flygplatssystemet, inte bara till den enskilda flygplatsen, och att det statliga driftsbidraget säkerställer ett flygplatssystem i hela landet. Det är alltså tog det första pilotcertifikatet och flög med det första svenska flygplanet. har svenska regioner kunnat utvecklas i takt med att de har varit möjliga att nå snabbt. Industrier har byggts upp för att bygga och utveckla flygplan. Flyget har varit en innovationskraft i detta avlånga och glest befolkade . Därför är det jätteviktigt med en nationell helhetssyn på flygverksamheten. Flygets utveckling är oerhört viktig för vårt land, för svenska folket. Avslutningsvis, fru talman, ställer jag mig bakom alla socialdemokratiska reservationer men väljer för tids vinnande att yrka bifall till reservation 1. I detta anförande instämde (). 150 (): Vi debatterar nu trafikutskottets betänkande nr 7, som dels behandlar regeringens proposition om ändrad verksamhetsform för flygplatsverksamheten vid , dels 13 motioner från den allmänna motionstiden. Jag kommer att uppehålla mig ganska mycket vid just regeringens proposition och förslaget till bolagisering, medan min efterföljare på talarlistan kommer att prata lite mer om de motioner från den allmänna motionstiden som behandlas i betänkandet och reservationerna. Vänsteroppositionen har här framfört sina åsikter. Mycket känner vi igen från tidigare debatter, inte minst från den vi hade för bara någon vecka sedan om bolagisering av . Men låt mig först berätta lite om . har genomgått flera förändringar. Det blev en självständig myndighet 1995 för att bli ett affärsverk. övergick myndighetsuppgifterna till den nybildade Luftfartsstyrelsen, numera en del av Transportstyrelsen. Detta var viktigt för att skilja mellan myndighetsroll och produktionsroll och för att anpassa den svenska strukturen till organisationen i övriga EU-länder. Det tyckte den dåvarande socialdemokratiska regeringen, som genomförde det här beslutet. Luftfarten är, till skillnad från övriga trafikslag, mer styrd av internationella regler, lagar och överenskommelser. består av två huvuddelar: flygtrafiktjänsten och flygplatsverksamheten. Flygtrafiktjänsten omfattar trafikledningen för flygningar utanför flygplatsområdena och självklart också för flygningar på och i närheten av flygplatserna. Den verksamheten styrs till stora delar av regler på EU-nivå. Flygplatsverksamheten ansvarar för driften, utvecklingen och finansieringen av flygplatser, totalt 16 stycken. Intäkterna består av två huvuddelar: avgifterna för flygtrafiken, som utgör , och den resterande delen är kommersiella intäkter, som utgör en allt större del av verksamheten. Totalt omsatte nästan 2008, där flygplatsverksamheten var den största delen på drygt 4,6 miljarder. är det att ta nästa steg i utvecklingen av . För oss i alliansen är det viktigt med effektiva myndigheter och att staten koncentrerar sig på kärnuppgifterna. I betänkandet betonar vi i utskottsmajoriteten behovet av gränsdragningen mellan förvaltning, politik och marknad. Driften av flygplatser anser vi inte tillhöra statens kärnuppgifter. Det finns nu förutsättningar och fördelar med bolagisering av flygplatsverksamheten. Vi i utskottsmajoriteten ställer oss alltså bakom regeringens förslag om att föra över flygplatsverksamheten till ett eller flera av staten helägda aktiebolag, medan flygtrafiktjänsten även fortsättningsvis föreslås vara kvar i myndighetsform. Det är lämpligt med en delning i två fristående former då förutsättningarna för dessa båda verksamheter är olika. På detta sätt kan de utvecklas var och en på bästa sätt. I drivs allt fler flygplatser i aktiebolagsform, och man har också avskilt flygtrafiktjänsten från flygplatsverksamheten. Regeringens förslag grundar sig på den utredning som presenteras i betänkandet Framtidens flygplatser utveckling av det svenska flygplatssystemet, men konstaterades det i en utredning utförd på uppdrag av den dåvarande socialdemokratiska regeringen att en bolagisering av produktionsverksamhet skulle ge flera fördelar, till exempel ökad internationell konkurrensförmåga och ökad kundnytta. Flyget är viktigt för att tillgodose behovet av långväga resande både inrikes och utrikes. Flyget är väldigt viktigt för den regionala tillväxtpolitiken i , och statens ansvar är att säkerställa den interregionala tillgängligheten i hela landet. har redan tidigare ställt sig bakom regeringens förslag om ett nationellt basutbud av tio flygplatser som ska utgöra stommen i det svenska flygplatssystemet. ansvarar som sagt för totalt 16 flygplatser. De flygplatser som inte ingår i det redan beslutade nationella basutbudet bör kunna tas över av regionala och lokala intressen om man regionalt och lokalt bedömer att flygplatsen fyller ett viktigt behov. Flera flygplatser ägs och drivs av andra än . Vi i alliansen i utskottet konstaterar i betänkandet att det finns flera övervägande skäl som talar för en bolagisering. I huvudsak uppfylls de kriterier som riksdag och regering har ställt sig bakom när det gäller bolagisering av affärsverksamheter inom myndigheter. Förutsättningarna för konkurrensneutralitet kommer att öka genom att risken för underprissättning och korssubventionering elimineras. Det är grundläggande saker för att riktig konkurrens ska råda på en marknad. Vår uppfattning är också att marknadsmässiga avkastnings- och soliditetskrav inte behöver stå i konflikt med konkurrenskraftiga och låga flygplatsavgifter. Flygplatsverksamhetens kommersiella intäkter påverkar resultatet alltmer och utgör nu av de totala intäkterna. En förstärkning av denna utveckling och en förutsättning för att den ska fortsätta är att verksamheten bedrivs i bolagsform. Att flygplatsverksamheten bedrivs i bolagsform behöver inte stå i konflikt med uppgiften att bidra till att de transportpolitiska målen uppfylls, som oppositionen hävdar i sin reservation. Genom lagstiftning kan politiken reglera en rad olika frågor rörande flygplatserna och verksamheterna. Vi i alliansen anser att en bolagisering i stället ger möjlighet att skapa en effektiv och lönsam verksamhet som aktivt kommer att medverka till utveckling av hela transportsektorn. Konkurrensutsatt verksamhet bör bedrivas i bolagsform för att undvika snedvriden konkurrens och för att ge ökade incitament för kostnadseffektivitet. De ekonomiska konsekvenserna vid en bolagisering brukar också diskuteras. Här kan konstateras att det i detta fall inte behövs något kapitaltillskott för att genomföra bolagiseringen. Med föreslagna förändringar får nu både flygplatsverksamheten och flygtrafiktjänsten bättre möjlighet att utveckla sina respektive verksamheter på bästa sätt. Staten koncentrerar sina kärnuppgifter. Vi kan också med detta få fram ett arbete som leder till effektivare myndigheter. Vänsteroppositionen har reserverat sig. I stället reserverar man sig även här mot bolagisering, mot utveckling och mot konkurrens på transportområdet. Jag har här anfört de argument och skäl som finns för en bolagisering. Jag kan också konstatera att reservationen ger tydligt besked om att Socialdemokraterna nu alltmer svänger vänsterut. Ni är emot bolagisering. Ni är emot konkurrens, och ni är emot förändringar. Men tidigare, när ni själva hade makten, lät ni och agerade ni annorlunda. Ni socialdemokrater genomförde när ni hade makten flera viktiga och betydelsefulla bolagiseringar, till exempel av . Det var också ni socialdemokrater som i budgetpropositionen , då för övrigt , ordföranden i trafikutskottet, satt med i den regering som lade fram förslaget, tyckte att det var viktigt att skilja på myndighetsrollen och produktionsrollen för , vilket jag tog upp tidigare i mitt anförande. I betänkandet behandlas också 13 motioner från den allmänna motionstiden som rör en rad olika frågor, bland annat miljö, jämställdhet och flygplatssystemet. Jag tänkte bara lite kort kommentera dem, för kommer som sagt att gå in lite djupare på dessa delar. Miljö och jämställdhet är viktiga frågeställningar också för luftfarten, liksom för övriga trafikslag. Det behövs ett ständigt pågående miljö- och jämställdhetsarbete även inom flyget. Dessa frågor finns väl integrerade i den nya målstruktur för transportpolitiken som beslutade om . Oppositionen har lämnat in sju reservationer som rör de 13 motionerna, och det spretar en hel del mellan partierna i åsikterna om flygets framtid i . åsikt är att inrikesflyg söder om är att betrakta som onödigt. Som jag uppfattar det är väl egentligen vision att vi inte behöver något flyg alls inom gränser. Vidare framför att driftsbidrag inte bör utgå till flygplatser som ligger närmare än tre timmars restid från tvärtemot vad Socialdemokraterna anför. Socialdemokraterna menar i stället att fler flygplatser än de som har beslutats ingå i det nationella basutbudet borde säkras finansiellt stöd och statligt ansvarstagande. Jag får faktiskt inte detta att gå ihop.