prot · GX0950 · 2009-12-15 00:00:00 — Oavsett vilka behov som finns av att bygga ut för gång- och cykeltrafik, järnvägstrafik, sjöfart och allt vad det kan vara ser man fortfarande att vägsystemets kapacitet måste förstärkas. Om man går igenom detta ser man att de allra flesta i alla de utredningar som har gjorts är överens om det. Jag tycker att man till slut måste fråga sig om man aldrig någonsin är beredd att diskutera huruvida en väg kanske faktiskt är den rimliga lösningen. Det blir på något sätt mer trovärdigt att prata om en fyrstegsprincip om den inte alltid resulterar i en trestegsprincip, det vill säga att man alltid till slut är emot det sista att man bygger någonting . Jag menar att man om man alltid tycker det nästan diskvalificerar sig från att riktigt få sina invändningar tagna på fullaste allvar, alldeles oavsett hur många lobbyister man gör sig till uttolkare för. 113 Statsrådet (): beskrev interpellanten olika frågeställningar utifrån att han kände igen dem från olika lobbyister. Det var oerhört intressant. jag har diskuterat vägar och Förbifart med tror jag för min del att hon är en mycket seriös och engagerad interpellant vad gäller detta. Jag vill dock fortsätta på denna frågeställning. Förbifart är noga utredd. Vi har betonat och varit överens om att det är en viktig satsning i , och med anledning av det skulle jag vilja återkomma till och för en gångs skull få en bekräftelse på att själv har gjort den bedömningen. har själv voterat i och prioriterat Förbifart . Det gjordes i syfte att skapa förutsättningar för att erhålla 100 miljoner för att kunna göra den vägutredning som gjorde för att man skulle ha något som låg till grund för den tillåtlighetsprövning och den diskussion som hade med min kollega miljöministern . Det vore på sin plats om som seriös debattör och riksdagsledamot här bekräftade att hon, och oppositionen har prioriterat Förbifart och att det därför vi har haft ett underlag för att fatta beslut om tillåtlighetsprövning. 114 (): Det är lite uppiggande att det är fler som debatterar detta. Jag tror att och jag har berört rätt många aspekter av Förbifart innan, men blev det lite nytt ljus. pratar om de små, detaljerade frågorna. Utgångspunkten för vår transportpolitik är det faktum att FN:s klimatpanel bedömer att vi har max åtta till på oss att vända den utveckling av ständigt växande växthusgasutsläpp till en kontinuerlig minskning annars är det kört. Särskilt ni som är yngre borde tänka på att vi måste hitta ett sätt att leva, transportera och tillverka saker som inte hotar framtiden för kommande generationer. Ursäkta mig, men jag tycker inte att detta är små, detaljerade frågor. När det gäller bränslet hävdar att det inte är vägen som är problemet utan bränslet. Då får man dock göra en seriös bedömning av om man kommer att ha helt fossilfria bilar 2020. Jag har viss tilltro till att de som tillverkar bilar kan göra bedömningar av sina egna produkter. Toyota säger: Nja, vi kanske kommer att kunna ha serietillverkning av elbilar . är mest optimistiska. De pratar om att kanske av nybilsförsäljningen kan vara elbilar. Jag har viss respekt för att de själva kan bedöma vad de kan åstadkomma. Etanol kan med tanke på biologisk mångfald och konkurrensen med livsmedelproduktionen knappast heller vara alternativet, och även om det skulle kunna vara det är själva problemet bland annat trängseln. Det blir inte mindre trängsel för att du byter bränsle; bilen tar lika mycket plats. är ett ställe många vill till, och förbifartens konsekvensbeskrivningar visar att fler leds in dit. Låt oss se som en populär restaurang som många vill besöka. Hur gör man? Man kan inte sätta upp fler bord inomhus, för det får inte plats, men man kanske kan sätta in fler dörrar så att fler kan komma in. Det löser dock inte trängselproblemet, och det är så vi ser förbifarten. I stället för att prata om en väg som kanske är färdig måste man göra något åt trafiksituationen . Det är ett spann av många kompletterande saker, där man utnyttjar marknadsekonomins alldeles utmärkta lösning på detta. Man prissätter de facto att utbud och efterfrågan inte matchar varandra för att lätta upp köerna på . Man ser till att bygga upp inte bara beredskapsvägfärjor för godstrafik. Det är framför allt för godstrafiken som färjorna är en utmärkt lösning för att avlasta för de lastbilar som är med och bygger upp köerna. Man ser till att investera i ny infrastruktur som är yteffektiv. Jag tror inte att vare sig eller har satt sig in särskilt mycket i förslag till trafiklösningar. Vi har ganska ambitiösa satsningar på spår för såväl som resten av landet. Det är i närtid, lätta spår, spår på och även höghastighetsspår, vilket är det vi tror behövs för att ersätta flyget när bränslet blir dyrare. När det både klimatmässigt och av ekonomiska skäl blir svårt att upprätthålla det flyg vi har behöver man ha en mix av yt- och klimatsmarta system. Bilarna kan förvisso bli mer bränslesnåla, men det bästa sättet att spara bränsle är att åka tillsammans. Med höga population finns det utmärkta möjligheter till en smart transportförsörjning som inte belastar klimatet. Men då behövs förbifartspengarna till spårinvesteringar i stället. 115 (): Till att börja med ska man ge infrastrukturminister och miljöminister en stor eloge för att de har lyckats föra detta i hamn. Det har debatterats och diskuterats i min hemregion . har man kunnat hitta en bra lösning. När miljöministern var kommunalråd hade han en hård diskussion om hur man skulle klara miljökraven. har man funnit en lösning som han i sin nya roll kan känna sig bekvämare med. Det är en oerhört viktig aspekt av hela den här diskussionen som vi inte ska glömma. Vi ska också komma ihåg att den här frågan är viktig inte bara för . Det är lätt att vi stockholmare gör det till bara en Stockholmsfråga. Vi är glada om vi kan slippa mycket av den trafik som bara passerar och få den utanför staden, av bullerskäl och miljöskäl. Vi vet att det är tusentals människor som dör för tidigt på grund av utsläpp från biltrafiken. Att få den tyngre trafiken att gå utanför stan är det många som skulle se som bekvämt. För företagens del handlar det om att man kan ha större tilltro till transportplaneringen. Transporterna ska gå så snabbt som planerat och inte bli stående i trafikköer. Den som bara passerar i persontrafik kan göra det utanför stan utan att behöva köra in. Därvidlag är det inte bara en Stockholmsfråga. Precis som getingmidjan med tågspåren in till stan är detta en fråga som berör hela och andra delar av , och därför är det viktigt att man får en lösning här. Jag tror att var inne på svaret och lösningen på det hela senast och varför de här frågorna har vuxit. Man vill nämligen flytta pengarna från detta viktiga trafikprojekt för framtiden till spåren. Det vore beklagligt om man ställde dem mot varandra. Jag tror att vi framöver kommer att behöva både tydliga infrastruktursatsningar på väg och på spår. Jag är därför glad över att vi har en regering som har prioriterat detta och städat upp från föregående regering och kan göra vettiga framtidssatsningar. 116 (): Debatten blir intressant. Min poäng i mitt förra inlägg var just att om man riktigt ska kunna diskutera saker och ting måste man ha en beredskap på att man inte riktigt alltid kan hitta andra lösningar. Det är jättebra att här kan man det. berättar ju på ett förtjänstfullt sätt om många andra saker som man också kan göra. Man talar om fyrstegsprincipen, att det inte alltid är nya investeringar som krävs och att man naturligtvis också ska försöka hitta andra sätt att kanske i vissa avseenden minska resandet. Det är naturligtvis väldigt bra. Jag är inte emot det, tvärtom. Min poäng var just att om detta ska bli på riktigt och om man i en debatt ska kunna föra fram relevanta invändningar och inte bara alltid vara emot måste också den sista punkten kunna finnas med. Frågan är om det finns något projekt som har utretts och gåtts igenom så noggrant som just förbifarten. Man kan se vilka fördelar den ger. Problemet är om man alltid från början har en bestämd uppfattning att man ju alltid kan diskutera och analysera men att slutpunkten att vi skulle börja bygga inte ens finns med på kartan. Då blir det lite av en trestegsprincip i stället för en fyrstegsprincip. Det blir som i sagan om pojken och vargen, fast det är och vägen i stället: Till slut blir det svårt att lyssna på invändningarna, för man vet att hon alltid är emot. Den andra delen, som vi inte har kommit in på så mycket, är: Vad händer vid ett eventuellt regeringsskifte? måste vara tydlig med om hon någonsin kommer att kunna stödja en regering som vill bygga Förbifart . Om hon inte kan göra det och aldrig skulle stödja till exempel Socialdemokraterna en del av dem vill ju ha den här vägen ska vi ha klart för oss att detta är en tydlig valfråga. Då blir det ingen Förbifart om det blir regeringsskifte . 117 Statsrådet (): Det här är en mycket intressant debatt, men om debatten ska bli på riktigt tycker jag att det vore på sin plats om faktiskt bekräftar sina egna initiativ och ställningstaganden vad gäller Förbifart , även om det kan te sig lite obehagligt att behöva berätta för väljarna att man har varit mycket aktiv i processen att skapa ekonomiska förutsättningar för att arbeta fram ett underlag som regeringen hade att hantera när det gäller tillåtlighetsprövning. Det är anmärkningsvärt att inte svarar på detta utan fortsätter ducka i den frågan. står i kammaren och ställer frågor till alliansregeringen, ständigt återkommande till Förbifart , men ger inte svar på vad som gäller i valrörelsen. Är hon kanske till och med språkrör för hela oppositionen när det gäller Förbifart ? Talar i hela oppositionens namn? Det finns ju inga andra debattörer från oppositionens sida med här, och det kan kanske inte tolkas på annat sätt. Jag tycker att det vore på sin plats att nu redogör för att hon aktivt har varit delaktig i att se till att fick resurser för att gå vidare med ett underlag som alliansregeringen kan hantera Förbifart utifrån. 118 (): Trafikproblemen är konkreta för de människor som berörs av dem. Och vem är det som inte berörs av trafikproblem? Det är trängsel här och . Det är problem därför att systemet är smockfullt och extremt sårbart. Bara ett litet problem fortplantar sig snabbt i spårtrafiken. Vi får i trafikutskottet många vittnesmål om missnöjet bland kollektivtrafikresenärer. Jag har varit med och förhandlat om infrastrukturförslag på . En ledstjärna för det arbete jag bedriver är att man måste lösa problem här och . Man kan ha stora visioner, och det är alldeles utmärkt, men man kan inte lämna vardagen därhän. Det är trots allt väljarna som behöver och avkräver ansvar: Vad gör ni nu? I interpellationssvaret svarar ministern inte på hur man löser sårbarhetsproblemen , hur man löser trängselproblemen nu eller hur man tillgodoser att kollektivtrafikresenärerna kan komma och lita på tidtabellen , utan man hänvisar till ett utopiskt projekt. Detta projekt har utrett. Problemet är att man inte har haft den transportslagsövergripande ansats som så ofta och vällovligt anger. Man har inte heller gett möjlighet att uttala sig om detta eller föreslå kombinationsalternativ. Man har utgått från projektet vägen, och efteråt har man försökt konstruera vad den är bra för. Jag kan upplysa och om att om man ser på konsekvensberäkningarna framgår det att det är maximalt av trafiken som kommer in norrifrån över länsgränsen och ska ut söderut. Förbifart är ett missvisande namn. Det handlar framför allt om en vägled som kommer att leda in mer trafik till stadskärna och göra trängseln än mer påtaglig. Kollektivtrafikbranschen har gemensamt med taxioperatörer och andra krävt en fördubbling av kollektivtrafiken, framför allt för att klara klimatmålen men också av många andra skäl. Jag kan inte se något i interpellationssvaret eller någon annanstans om att förbifarten underlättar att så blir fallet. 119 Statsrådet (): Detta är åter en interpellation av och en debatt om alla negativa frågor om Förbifart , utan att själv bekräftar att hon själv har varit den som har arbetat fram ett underlag, så att regeringen har kunnat ha ett underlag från att hantera under den här mandatperioden. Jag är något förvånad över att inte tar ansvar för sitt eget hanterande. Det kan inte tolkas som annat än att det ska bli en intressant valrörelse. är uppenbarligen språkrör för hela oppositionen när det gäller förbifarten och agerar för att den inte ska byggas. ställer frågor om vad som sker här och . Det har vi också debatterat . Vi gör stora investeringar i kollektivtrafiken, och jag började tidigt med ett tydligt uppdrag till , SJ och SL att samverka och samordna de resurser man har att kraftsamla i . Det sker i syfte att skapa bättre förutsättningar för kollektivtrafiken så att människor kan lita på den, så att man vet att man kommer fram . Därav lade vi också mycket tidigt anslagsförstärkningar till i och . Det handlar också om andra viktiga järnvägsinvesteringar, till exempel nya spår vad gäller BarkarbyKallhäll som ska stå klara och byggstart av ytterligare två spår på hela sträckan TomtebodaBarkarby, vilken sätter i gång . Andra exempel är förbättrad kapacitet på Ostkustbanan genom att bygga dubbelspår genom och förbättrad kapacitet på genom att bygga dubbelspår och en ny mötesstation i . Det finns ett antal åtgärder som vi har gjort här och , allt i syfte att möta det tryck som är på . Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2009/10:63 till skatteutskottet /10:81 till Motioner 2009/10:A10A12 till arbetsmarknadsutskottet /10:C5 till civilutskottet 14 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /10:KU13 och KU14 betänkande 2009/10:AU2 betänkande 2009/10:JuU1 15 § Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Anmäldes och bordlades Proposition 2009/10:35 Otillåtna avfallstransporter och manipulerade avgasreningssystem Skrivelse 2009/10:74 Vissa kulturmiljöfrågor Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för propositionen och skrivelsen skulle förlängas till . betänkande 2009/10:TU8 Fordonsbesiktning betänkande 2009/10:NU10 Förändrad ägarstruktur i Aktiebolaget m.m. betänkanden /10:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 2009/10:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2009/10:FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 2009/10:FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 2009/10:FiU9 Riksrevisorernas årliga rapport 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2009/10:343 Tillgänglighet i boendet för äldre och funktionshindrade av () till statsrådet () 2009/10:344 Åtgärder mot arbetslösheten i av () till arbetsmarknadsminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2009/10:287 Upprättelse för vanvårdade av () till statsrådet () Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med 9 § anf. 88 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 12 § anf. 110 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut.