prot · GW09120 · 2009-05-18 00:00:00 — Det är på sin plats att lyfta fram att detta är en del av en helhet i regeringens arbete med att se över ett flertal processer i och för att förenkla och öka effektiviteten när det gäller tillståndsgivning. Arbetet i regeringen har bedrivits i två utredningar, respektive . Den sistnämnda har lagt fram ytterligare betänkanden, Vattenverksamhet och Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar. har jobbat med instansordningen. Allt detta utgör en helhet för att skapa en förenklad tillståndsprocess. Då talar vi inte bara om vindkraft. En annan viktig aspekt som naturligtvis också gör att utbyggnaden av vindkraft inte får hindras av onödigt krångliga tillståndsprocesser är de högt ställda mål som har vad gäller förnybar energi. Det är en av de grundpelare som finns i EU:s arbete med klimatproblematiken. Alliansen har, som nämnde, lagt fast målet om förnybar energi . Därmed uppfyller väl det mål som EU lagt fast. Man kan inte nog betona vikten av miljöarbetet inom EU och EU:s roll i miljöarbetet samt de klimatmål som ställts upp för att komma till rätta med de globala problem som finns på klimatområdet. Vad gäller utbyggnaden av vindkraft har alliansregeringen visat att man har en mycket hög ambition genom att sätta planeringsramen till . Eftersom kärnkraften nämnts är det viktigt att säga att det inte finns något motsatsförhållande mellan denna utbyggnad och kärnkraften. Både kärnkraft och vindkraft är koldioxidfria elproducenter och utgör lösningar på samma globala problem. Att det görs en uppdelning av tillståndsgivningen när det gäller större och mindre vindkraftsanläggningar är fullt rimligt och logiskt. Att större vindkraftsanläggningar nu får en mer renodlad prövning enligt och de lite mindre enligt bygger på var tyngdpunkten i prövningen ligger. När en tillståndsprocess förändras och som i detta fall förenklas är det viktigt att inte tappa bort den demokratiska öppenheten och möjligheten att påverka. Möjlighet att påverka sker genom den dialog och delaktighet som skapas ute i kommunerna. Här tycker jag att vi verkligen kan tala om rättssäkerhet för gemene man, och genom de förslag som ligger på bord uppfylls dessa krav. Både när det gäller och finns i systemet med samrådsprocesser inbyggt att var och en har möjlighet att vara delaktig och därmed få inflytande över processerna. Avsikten med de nya reglerna, som ska träda i kraft , är att få bort dubbelprövningen, inte att minska kommunernas inflytande. Därför är det centralt att det i skrivs in att miljötillstånd inte får ges utan att kommunen tillstyrker det. Den tidigare diskussionen om vindkraftsbranschen var intressant. Självklart ska man lyssna på vindkraftsbranschen, men jag tycker att även kommunerna i detta sammanhang är viktiga att lyssna på. Om man läser de remissvar som kommit in ser man att det finns enskilda kommuner som har farhågor om att de ska kunna bli överkörda. Sammantaget leder det nya regelverket till att vi får en enklare och effektivare tillståndsprövning som kommunernas inflytande över markanvändningen säkerställs. Resonemanget om att kommunerna skulle vara nej-sägare stämmer inte. De absolut flesta kommuner jobbar på ett positivt sätt med vindkraften. Att kommunerna kommer att ta sitt ansvar visar inte minst det förhållandet att cirka hälften av kommuner ansökt om stöd hos för att kartlägga förutsättningarna för vindkraft och peka ut lämpliga områden inom översiktsplanens ram. Begränsningen av kravet på detaljplan för vindkraft är mycket relevant med tanke på vad detaljplaneläggning egentligen innebär. föreslås en begränsning av kravet på detaljplan till områden där det finns stor efterfrågan på byggnader och andra anläggningar. Man kan säga att detaljplanen är ett utmärkt instrument att arbeta med när det finns motstående markanvändningsintressen. När sådana inte finns är det däremot inte rimligt att ha detaljplanekrav. I förslaget finns ytterligare en förändring som jag tror kan ha viss betydelse; den har inte nämnts tidigare i debatten. Det är den förändring som sker i ellagen och innebär att om det finns en miljökonsekvensbeskrivning som gjorts i samband med tillståndsprocessen behövs det ingen ny miljökonsekvensbeskrivning när det gäller nätkoncession om den förstnämnda miljökonsekvensbeskrivningen redan lyft fram den problematik som finns. Försvarsmakten nämndes av . Den samlade oppositionen skriver i en reservation att regeringen bör agera mer aktivt när det gäller vindkraften och Försvarsmakten. Jag måste därför påpeka att redan i regleringsbrevet till Försvarsmakten skrev regeringen att Försvarsmakten ska aktivt delta i samrådsprocessen för vindkraftsärenden så att lämpliga lokaliseringar tidigt kan identifieras, samt att återrapportering ska ske. I regleringsbrevet upprepas detta med vindkraftsärenden men med tillägget att försvaret även ska jobba med vågkraft. Regeringen har de facto uppmärksammat frågan, och utvecklingen visar att försvaret är mer och mer aktivt i dessa frågor och jobbar med dem på ett positivt sätt. Med det vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Det är ett väl avvägt förslag när det gäller balansen mellan inflytanden från olika intressenter i sammanhanget. Jag tror att det kommer att förenkla och effektivisera det hela. Sedan ska man naturligtvis göra uppföljningar, ha kontrollstationer och så vidare. När man inför ny lagstiftning är det en självklarhet att den måste följas upp för att se att den fungerar. Det ingår i våra uppgifter i att göra det, och det kommer givetvis att ske även i detta fall. 46 () replik: talade inledningsvis om målet att öka andelen förnybar energi i utöver målet från . Han ansåg att det var ett högt ställt mål att öka andelen från . Det är inte speciellt högt alls med tanke på de naturförutsättningar vi har i med vattenkraft och all den bioenergi vi kan utveckla med utbyggnad av vindkraften med mera. Dessutom genomförs en teknisk förändring av hur man mäter detta så att den naturvärme som utvinns till exempel genom bergvärmeanläggningar nu kommer att räknas med. Vi har redan ett antal procent på köpet. Jag håller inte med . Det är ganska lätt att gå vidare. Från oppositionens sida har vi ett mål på . Det jag egentligen vill invända mot i Tysklinds inlägg är att han påstår att kärnkraften och vindkraften är lösningen på samma globala problem. Han drar den slutsatsen utifrån att kärnkraftsproduktion i huvudsak är koldioxidfritt. Jag hoppas att inser att kärnkraften har andra miljöproblem som också måste beaktas i denna diskussion. Jag skulle gärna vilja höra om kunde nyansera sitt uttalande. 47 () replik: Jag tar det sista först. Det jag talade om var det globala problemet med CO2-utsläppen. Sedan är jag och alla andra medvetna om att det finns andra miljöproblem med kärnkraften. Men när det gäller att prioritera vad som är viktigast är det utan tvivel så att vi måste prioritera klimatfrågan framför kärnkraftens problem som jag tror är fullt lösbara i sammanhanget. När det gäller förnybar energi är det klart att vi kan diskutera procentsatser. Men hur som helst har precis som säger här bra naturliga förutsättningar. Av den anledningen har vi förnybar energi, och det är väldigt högt. Det är nästan världsledande att ha en så hög andel förnybar energi. Att gå från är en väldigt hög ambition. Det var svar på frågorna. 48 () replik: Med tanke på naturförutsättningarna, utbyggnaden av vindkraften med mera är inte målet högt satt med hänsyn till att vi också räknar på ett annat sätt så att vi får gratis mot de som man jämfört med tidigare. När vi diskuterar kärnkraft är det klokt att man beaktar alla de miljöproblem som finns med i hela kedjan. Det gäller utvinningen av uran för brytning, som har många miljökonsekvenser, avfallsproblematiken, risken för kärnvapenspridning, risken för terrorattack etcetera. Det är goda skäl till att kärnkraften ska avvecklas i detta land, även om det ska göras på sådant sätt att vi kan garantera en hög elproduktion. Det kan vi göra bland annat genom utbyggnad av vindkraften men inte minst genom stora satsningar på energieffektiviseringar. Vi kan klara båda sakerna med högt satta mål för klimat- och miljöpolitik. Regeringssidan tvekar att leva upp till målen som är högst relevanta i dagens situation. 49 () replik: De här debatterna blir lite märkliga när man börjar sätta kärnkraft mot vindkraft, och sedan sätter man energieffektivisering mot produktion av energi. Ska vi lösa de klimatproblem som finns med energiproduktion måste man jobba med allt detta. Det finns ingen oenighet kring det. Vi behåller inte kärnkraften för att vi ska slippa energieffektivisera. Det är absolut nödvändigt att jobba med alla grenarna av lösningen. Det finns inget motsatsförhållande mellan kärnkraft och vindkraft. Så länge vi har fossileldad elproduktion i är båda de sätten att producera elström de facto koldioxidfritt och en del av klimatlösningen globalt. Det borde vi ändå kunna vara ganska eniga om. Det prioriterade måste vara att få ned utsläppen. Om vi talar om målsättningar så måste vi vare sig man säger 49, ändå gå vidare. Det är definitivt inte tillräckligt, och det tror jag att vi alla är medvetna om. Är vi vid är vi väl på väg att ändå uppfylla många av de krav som kan ställas på . Jag tror att det kommer att ställas ännu större krav på . 50 (): Det är alltid positivt när olika politiska beslut går hand i hand, och det märks att de beslut som fattas ändå strävar mot samma mål. När regeringen tidigare i vår presenterade energi- och klimatöverenskommelsen blev det tydligt att behöver satsa än mer för att utveckla det tredje benet, nämligen förnybar energi. Dagens debatt om prövning av vindkraft känns som ett mycket naturligt steg i den riktningen. Tanken med att se över de rättsregler som gäller för utbyggnad av vindkraft var att hitta en snabbare och enklare process från projektering till uppförande av vindkraftverk. visar regeringen att man går från ord till handling och genomför konkreta åtgärder för att uppnå de mål vi har satt upp. Det har funnits ett tydligt problem som varit ett hinder för etablering av vindkraft. Blir processerna alltför långa blir det inte heller rimligt och attraktivt att satsa, och det blir osäkert och kostsamt för intressenterna. Jag hoppas att de förändringar som görs kommer att underlätta, och vi ser redan nu att intresset för att etablera vindkraft har ökat. Dubbelprövningen, som nämnts här , tas bort, som rättssäkerheten inte minskar. När man kommer in i slutet av debatten har mycket sagts och många detaljer har debatterats. Det jag skulle vilja lyfta fram som en tydlig skillnad mellan blocken när det gäller politiska beslut är något som jag erfarit under tidigare debatter i vår i kammaren. Det gäller synen på våra kommuner och våra kommunala kolleger, som jag ser dem som. Här finns en tydlig skiljelinje. Mycket av den kritik som framförts i detta ärende från oppositionen är just att regeringen ger kommunerna ett tydligt inflytande, nämligen att prövningsmyndigheten får ge tillstånd till en vindkraftsanläggning endast om kommunen har tillstyrkt det. För mig som kristdemokrat är den lokala förankringen och det kommunala självstyret oerhört viktigt. Den kritik man hört från oppositionen är att kommunerna har så många andra intressen att ta ställning till. Det har också nämnts bristande kompetens eller att miljöintresset inte skulle komma i första hand och liknande. Jag vet inte vad oppositionspartierna har för dialog inom respektive parti. Driver man så olika politik på riksdagsnivå om man jämför med kommunalpolitiker? I mitt fall har jag fullt förtroende för de kristdemokrater och övriga allianspolitiker som arbetar på lokal nivå. Jag kan bara uppmuntra oppositionen till dialog med sina kolleger på olika politiska nivåer i samhället. Då kanske rädslan för felaktiga beslut minskar. Det är mycket viktigt att vi hittar sätt som förenklar etablering av förnybar energi. Regeringen kommer även fortsättningsvis att arbeta för att finna lösningar på att uppmuntra en hållbar energitillförsel i . Det är lätt att hamna i diskussioner kring procentsatser fram och tillbaka. Vilka är det som ställer upp de mest ambitiösa målen? Mål är givetvis viktigt. Men det behövs handling och konkreta beslut för att samhället ska röra sig i rätt riktning, och det visar dagens betänkande på. Att möjliggöra förenklingar i form av färre processer, kortare handläggningstider samt minskade kostnader för företag och myndigheter hoppas jag ska ge resultat. Vad gäller klimat- och energifrågor behöver vi använda oss av många olika verktyg för att tillsammans snickra ihop en hållbar framtid för barn och barnbarn . Därför, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet Prövning av vindkraft och avslag på samtliga reservationer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 6 § Samordnad och tydlig tillsyn av m.m. Föredrogs socialutskottets betänkande 2008/09:SoU22 Samordnad och tydlig tillsyn av m.m. (prop. 2008/09:160 och framst. 2008/09:RRS13). 51 (): I det betänkande som kammaren ska debattera behandlas regeringens proposition 2008/09:160 Samordnad och tydlig tillsyn av . I propositionen föreslår regeringen att länsstyrelsernas tillsyns- och tillståndsverksamhet enligt socialtjänstlagen, SoL, 2001:453 och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, 1993:387 förs över till och samordnas med tillsyn av hälso- och sjukvården. Det föreslås också att en bestämmelse införs i SoL och LSS om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område om att vid tillsyn kan höra barn. Regeringen föreslår också att en definition av begreppet tillsyn införs i SoL, LSS och i lagen om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens områden. Regeringen föreslår också att det införs möjligheter i SoL och LSS att utfärda föreläggande om att avhjälpa sådana missförhållanden som har betydelse för enskildas möjligheter att få de insatser som de har rätt till. I detta är utskottet enigt, och det finns inga motioner, men i betänkandet behandlas också styrelses framställning angående statlig styrning av kvalitet i privat äldreomsorg, 2008/09:RRS13. Med anledning av den framställningen har en motion väckts av Socialdemokraterna, . Den motionen avstyrks, och lagförslaget som finns i betänkandet föreslås i huvudsak träda i kraft . 52 (): Vi ska nu debattera en samordnad och tydlig tillsyn av . Betänkandet SoU22 grundas på den utredning som vi socialdemokrater tillsatte och som fick ett tilläggsdirektiv före valet . Det tilläggsdirektivet var att utredaren inom ramen för slutbetänkandet även skulle överväga och föreslå åtgärder som stärker tillsynen över barns och ungas rättigheter inom olika områden. De granskningar som har gjorts av och länsstyrelserna visar att hem för vård eller boende, HVB, måste förbättra bland annat barnens möjligheter till just delaktighet genom att hänsyn tas till barnens åsikter utifrån ålder och mognad när det gäller hur behandlingen planeras och genomförs. Över hälften av de HVB som granskats uppfyller inte de uppsatta kriterierna för detta. HVB måste också förbättra säkerheten genom att ta fram rutiner när det gäller att förebygga och förhindra att barnen under placeringen utsätts för fysiska, psykiska eller sexuella övergrepp eller att de själva begår sådana. Dessutom måste det säkras att alla skolpliktiga barn som är placerade i HVB har tillgång till och deltar i skolundervisning utifrån sina egna förutsättningar. 24 barn placerade mer än hade enligt en undersökning inte haft tillgång till en skola. Vi socialdemokrater anser att samverkan mellan den sociala barn- och ungdomsvården, , skolan och psykiatrin behöver utvecklas. Ett förslag till en nationell handlingsplan för att stärka och utveckla den sociala barn- och ungdomsvården överlämnades från den parlamentariska sociala barn- och ungdomsvårdskommittén. Regeringen har lagt fram delar av det som fanns i utredningen, men det behöver tas ytterligare initiativ och ett samlat grepp för att utveckla just den sociala barn- och ungdomsvården. Vi socialdemokrater är beredda att förutsättningslöst diskutera ytterligare åtgärder för att förbättra den vad gäller ytterligare krav på den verksamheten. En viktig punkt är att säkerställa att alla barn i den sociala barn- och ungdomsvården har tillgång till den vård och behandling som de behöver, till exempel barn- och ungdomspsykiatri. Dessutom anser vi att alla ungdomar ska få en individuell bedömning och, om det behövs, också en behandlingsplan för psykisk ohälsa eller missbruk. När nu den borgerliga regeringen har lagt fram denna proposition om tillsynssamordning kommer det att bli en förbättring av barns och ungas rättigheter enligt SoL och LSS. har i SoU 2007:82 uttryckt att tillsynen över och , som sköts av 21 självständiga länsstyrelser, ej utövas på ett enhetligt sätt över vårt land i avseende på hur uppdraget och regelverket tolkas, vilka resurser som sätts in för att arbetet med tillsyn ska skötas och hur själva arbetet bedrivs. Avsaknaden av en central enhetlighet över landet kan vara just en förklaring till att det ser ut som det gör. En annan förklaring kan vara att länsstyrelserna som självständiga myndigheter har tolkat sitt uppdrag på olika sätt och gjort olika prioriteringar. När nu detta ändrade huvudmannaskap för tillsynen läggs fram av regeringen och tillsynen flyttas till instämmer också de flesta remissinstanser, och det finns starka skäl att nu sammanföra tillsynen över , LSS och hälso- och sjukvården i en myndighet. Utskottet välkomnar denna förändring. Vi socialdemokrater vill stärka barnens rättigheter att påverka och få sin röst hörd. var jag med det socialdemokratiska barnnätverket och besökte . Bland många frågor som kom upp fanns just HVB, hur de fungerar ute i vårt land och hur de skulle kunna fungera bättre när tillsynen flyttas över till . hade kallat till sig en expertgrupp av barn som varit placerade. De hade gett till del sina erfarenheter och kunskaper, och har bjudit in länsstyrelserna i och till överläggningar om hur tillsynen över hem för vård eller boende för barn och unga ska utvecklas. BO vill tillsammans med länsstyrelserna också se över barnens skydd och rättssäkerhet vid sådana hem. Vi vill diskutera barns och ungas möjligheter att påtala just missförhållanden där de är placerade. har också för avsikt att fokusera just på barns och ungas rättssäkerhet och inflytande i den sociala barnavården. Länsstyrelserna, och alltså , har i sitt tillsynsuppdrag en viktig roll att spela för att dessa rättigheter ska tillgodoses. Rättssäkerheten måste öka för barn och unga inom den sociala barnavården. Barn och unga som vistas i familjehem, hem för vård och boende eller på särskilda ungdomshem ska ha möjlighet att påtala brister och att anmäla när de utsätts för behandling som strider mot deras mänskliga rättigheter. Vi i Socialdemokraterna instämmer. Vi måste fokusera vidare på barnens rättigheter och på alla vuxnas respekt och ansvar för barnen. måste uppfyllas till fullo. Låt oss nu gå vidare och fortsätta att stärka barnens rättigheter! Vi är på väg, men det finns oändligt mycket mer att göra så att inga barn ramlar mellan stolarna, glöms bort, kränks eller misshandlas. Alla barn ska respekteras och få alla sina rättigheter, oavsett vad de är, tillgodosedda. När det gäller styrelses framställning om kvalitet i den privata äldreomsorgen vill jag nu påtala vad vi socialdemokrater vill angående meddelarskyddet hos de privata utförarna. Vi kräver lagändringar så att alla avtal med privata utförare inom den skattefinansierade vården och omsorgen ska omfatta personalens rätt till meddelarskydd och att det ska finnas ett grundlagsskydd för detta inom all offentligt finansierad vård och omsorg. Detta är vi inom den rödgröna oppositionen helt överens om. Vi undrar varför inte regeringen har gått oss till mötes. skarpa kritik har inte fått regeringen att vakna upp ur den dvala och den ovilja som alltid omger regeringen när det gäller att skärpa privata alternativ. De privata alternativen bekostas av våra skattepengar, och tar hand om en del av våra äldres behov av vård och omsorg. Vi anser att ett avtalat meddelarskydd inte är lika starkt som ett grundlagsskydd. Detta är också en viktig signal om att öppenhet ska råda. gäller även inom den privat drivna äldreomsorgen. Anställda där har också meddelarfrihet, men den friheten är starkt begränsad eftersom den inte åtföljs av just meddelarskydd. Den privata arbetsgivaren kan de facto utan att begå lagbrott efterforska vem som har läckt till medierna. Därmed kan den anställda riskera repressalier. Det finns exempel på att detta har hänt i verkligheten. När det gäller patientsäkerheten föreslår vi att regeringen återkommer med förslag för att grundlagsskydda personalens meddelarskydd inom all offentligt finansierad vård och omsorg. Det är viktigt för patientsäkerheten, det är viktigt för personalen och det är också viktigt för den fortsatta utvecklingen av vårdens innehåll. Allt som inte ska finnas inom vård och omsorg måste komma . Jag yrkar bifall till vår gemensamma reservation från s, v och mp. 53 (): Den här debatten handlar om två olika områden. Det ena är en samordnad och tydlig tillsyn av . Vi i tycker att förändringen att flytta huvudmannaskapet från länsstyrelserna samlat till är bra. Vi ställer oss bakom regeringens förslag. Debatten handlar också om styrelses framställning om statens styrning av kvalitet i privat äldreomsorg. Där har vi i den rödgröna oppositionen en gemensam motion och en gemensam reservation. Den handlar om att det ska finnas samma meddelarskydd för den personal inom äldreomsorgen som jobbar hos privata utförare. Jag börjar med att yrka bifall till reservationen. En tillsyn av hög kvalitet som fungerar likvärdigt i hela landet är ett av verktygen för en förbättrad äldreomsorg, funktionshinderverksamhet, individ- och familjeomsorg och missbrukarverksamhet. Inte minst är den också en viktig åtgärd för att skydda och stödja utsatta barn och ungdomar. När barn och unga far så illa att samhället beslutar att omhänderta dem för barnens bästa och placerar dem i familjhem eller på hem för vård och boende, så kallade HVB, tar vi på oss ett stort ansvar. Då måste fungera väl, med personal med hög kompetens och kontinuitet. Barnen måste också själva få komma till tals. Lika viktigt är det att familjehem och HVB dit barnet eller den unga flickan eller pojken kommer kan ge det rätta stödet och ha hög kompetens. Historiskt har detta långt ifrån alltid fungerat som det ska. Det vet vi , när Utredningen om vanvård i den sociala barnavården har pratat med många barnhemsbarn och barn som har varit i fosterhem tillbaka i tiden i . De berättar om utfrysning, övergrepp och stryk. Så ser det inte ut i familjehem och HVB i allmänhet . Men som berättade finns det anledning att fundera på om man alltid har rätt kompetens hos personalen, om man har tillräcklig utbildning och kunskap, om barn och unga hamnar rätt, om barn och unga får komma till tals på det sätt de ska och om man har riktlinjer för trygghet och säkerhet för barnen när det gäller övergrepp från personal eller andra unga. På grund av tragiska händelser alldeles i närtid vet vi tyvärr att det inte alltid fungerar bra på alla ställen. Även om många familjehem och HVB gör ett alldeles utmärkt arbete fallerar det på sina håll. Därför välkomnar vi nu att länsstyrelsernas tillsyn samlas till . Vi kan få en mer samlad men också mer likvärdig tillsyn i landet. De länsstyrelser som är mindre och som inte haft lika mycket personal har inte kunnat jobba på samma sätt som de större länsstyrelserna. Vi tycker därför att förändringen är bra. Vi välkomnar också den utökade befogenheten för . Det går att göra framställningar om att människor ska kunna få de insatser de har rätt till. Om man inte bryr sig om framställningarna kan det kopplas viten till dem så att man får betala pengar för att man brister.