prot · GW0983 · 2009-03-12 00:00:00 — Det handlar om utmaningar som kräver gemensamt arbete och gemensamma beslut. Enskilda personer, familjer, kommuner, regioner och nationalstater räcker inte till. Inom flera områden behöver vi EU för att agera gemensamt och kraftfullt så att världen ska kunna bli tryggare och säkrare för oss alla. Vi ser de nationsgränsöverskridande miljöproblemen, till exempel koldioxidutsläppen från alla länder som försämrar klimatet för oss alla. Vi ser finanskrisen som kräver ofattbara gemensamma ekonomiska satsningar för att städa upp efter banker som satt oss i kris. Vi ser krig, terrorism och kärnvapen som hotar och dödar människor . Den internationella brottsligheten, till exempel människohandel, droger och vapen, tränger över varje lands gräns och förstör många människors och familjers liv. Vi vill också se fattigdomen utrotad. som nation kan göra mycket åt dessa gränsöverskridande och globala problem men inte ensamt. kan alltså inte med nationell politik hantera de problem som slår direkt mot våra egna medborgare. Därför vill vi kristdemokrater se ett mer handlingskraftigt, legitimt och fokuserat Europasamarbete med globalt ansvar ett där medlemsländerna beslutar gemensamt i verkligt gränsöverskridande frågor. Som en global aktör i den del av världen, där EU är den gemenskap och maktfaktor som gör oss handlingskraftiga globalt och regionalt i , är det EU vi bör använda. Detta innebär att vi måste försäkra oss om att EU som vår företrädare bär upp mångfalden av kulturella traditioner, språk och religioner. Per definition hör detta till den europeiska gemenskapens avgörande kännetecken och ska så göra. Vi vet att respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter är en förutsättning för den fred och stabilitet som vi vill ha i alla våra samhällen. Som en global aktör har EU ett särskilt ansvar att främja och skydda de mänskliga rättigheterna. Dessa krav ställer vi kristdemokrater på alla nya medlemsländer och naturligtvis också på EU:s eget agerande i vår omvärld. Genom att erbjuda samarbete och medlemskap kan EU ställa omfattande krav på ansökarländer, bland annat i fråga om respekt för mänskliga rättigheter, skydd för minoriteter, miljöåtgärder, gränstvister och förstås även ekonomiska reformer. För att uppfylla våra krav bör EU vara ett mellanstatligt samarbete som kan hantera de överstatliga beslut som vi alla har behov av. Den fredstanke som EU grundades på ska vara ledstjärna för nödvändigt övernationellt agerande, detta för att kunna lösa egna och andras kriser i vår omvärld. Vi vill se tydliga beslut om skydd mot terrorismen. Vi vill se tryggare grannländer med ett EU som ställer krav på fungerande rättsliga principer. Det känns tryggt att kunna lita på EU:s gemensamma värderingar som grund för de ageranden globalt som sker i olika konflikter och kriser, för vi vet vad EU bygger på. Varje medlemsland inom EU kan med hänvisning till det kommande Lissabonfördraget åberopa att övriga medlemsländer genom solidaritetsklausulen kommer till vår hjälp vid kris. Denna ömsesidighet ger en trygghet som vi inte ska förakta. Det svenska ordförandeskapet kommer att bygga på europeiska och därmed kristdemokratiska värderingar för att harmoniera med majoritetens syn på Europagemenskapen och bädda för de framgångar vi också vill se. Kristdemokratiska värderingar innebär en tydlig utrikespolitik grundad på etiska värderingar och ett ansvarstagande för alla medborgare inom och utanför unionen. Med denna övertygelse om behovet av en gemensam Europapolitik och vetskapen om att EU kan leverera de beslut och den politik som vi behöver känns det riktigt bra att gå ut och möta väljarna inför det förestående Europaparlamentsvalet och att se fram mot ett svenskt EU-ordförandeskap med start ! 6 (): är större än EU. Det bör man påminna sig , när regeringsföreträdare i olika sammanhang bombastiskt säger ja till . Senast var det folkpartiledaren vid sitt partis . Egentligen menade ju ja till EU ja till Europeiska unionen och därmed ja till ökad överstatlighet, ja till inskränkningar i den svenska kollektivavtalsmodellen och ja till kapitalets frihet, bara för att nämna några saker vi så att säga har fått på köpet genom vårt medlemskap i unionen. är som sagt var större än EU. Det handlar om nästan 200 miljoner människor av andra nationaliteter: norrmän, ryssar, ukrainare med flera. Det handlar om ytterligare 70 miljoner om man även räknar som ett europeiskt land. vision är ett brett alleuropeiskt samarbete på demokratisk grund, öppet för alla länder som uppfyller krav på demokrati och mänskliga rättigheter. I stället för byråkratiska eliter i slutna rum, vilket ofta är verkligheten i dagens EU, ska demokratiskt valda företrädare för medborgarna avgöra den politiska utvecklingen. Det ska inte finnas något fördrag som i förväg slår fast den politiska inriktningen. Samarbetet ska vara flexibelt, och länderna ska själva avgöra inom vilka områden de vill delta i samarbetet. Därför, fru talman, vill jag hävda att är det mest Europavänliga partiet men det mest EU-kritiska partiet här i . Men vi kommer självklart i den kommande EU-valrörelsen att arbeta hårt för att nå så bra valresultat som möjligt för så att vi kan skicka våra EU-kritiska representanter till . Där kommer de naturligtvis också att göra allt för att de beslut som fattas i EU blir så bra som möjligt utifrån våra värderingar. Vi kommer att agera på samma sätt i och EU som vi gör i riksdag, kommuner och landsting enligt det regelverk som råder. EU är en del av världen. Det mullrar av missnöje i EU. Den finansiella krisen och den ekonomiska nedgången har lett till social oro och våldsamma upplopp i olika europeiska städer. Men dagens läge har inte kommit som en blixt från klar himmel. har den sociala situationen i EU stegvis försämrats. Lönernas andel av den samlade bruttonationalprodukten sjunker. Antalet arbetande fattiga ökar inom unionen och uppgår till ca 20 miljoner, varav de flesta är kvinnor. Man kan säga att det sker en amerikanisering av den europeiska arbetsmarknaden där människor har jobb men ändå inte får räkningen att gå ihop i . Den sammantagna bilden i EU visar på en social polarisering som den finansiella krisen tyvärr ytterligare kommer att späda på. Om drygt träffas regeringschefer för att diskutera vad som kan göras för att motverka finanskrisen och hur EU ska agera inför G 20-mötet i , då världens ledare träffas för att diskutera frågan på global nivå. Trots att den internationella finanskrisen visar på behovet av kraftfulla åtgärder mot dagens spekulationskapitalism är den avvaktande. Den vill till exempel inte binda sig vid åtgärder mot existerande skatteparadis. stöder dock regeringen att ska få ett ökat ansvar för övervakning av ländernas ekonomi och finansmarknaderna. Det är en valutafond som med sina krav på privatiseringar och nedskärningar i offentlig verksamhet mer är en del av problemet än av lösningen. anser att i EU ska verka för ett reformerat internationellt finanssystem grundat på hållbar utveckling, offentligt ägande och kontroll av finansinstitutioner, öppenhet och transparens, begränsningar och förbud av spekulativa finansiella instrument samt grundläggande reformering av och . Inte minst handlar det om röstreglerna, som gynnar och västvärlden i övrigt på utvecklingsländernas bekostnad. Strejkrätt ska gå före marknadsfrihet. EU är skapat för att avreglera marknad och undanröja hinder för kapital och företag. När försvagar den svenska kollektivavtalsmodellen i och med sitt utslag i konflikten mellan och det lettiska företaget innebär det begränsning av strejkrätten i , urholkade kollektivavtal och lönepress. krävde att inte skulle godkänna Lissabonfördraget utan garantier för den svenska kollektivavtalsmodellen. Men majoriteten har valt att godkänna fördraget. Vi ger inte upp kampen. Lissabonfördraget har ännu inte trätt i kraft. ska genomföra en ny folkomröstning, och det öppnar en möjlighet för att få igenom juridiskt hållbara garantier för den svenska kollektivavtalsmodellen innan detta fördrag träder i kraft. I detta anförande instämde (). 7 (): Som flera har sagt är 2009 ett mycket intressant år. Vi har EU-parlamentsval . Det blir svenskt ordförandeskap i EU . Vi har också . Det finns många viktiga frågor. Det finns något som de här tre sakerna har gemensamt, nämligen att klimatfrågorna står i centrum för alla tre händelserna. Därför är också svenska folket klokt när sju av tio säger att det är klimatfrågorna som är de absolut viktigaste EU-frågorna just nu detta år. Trots det är det bara fem av tio, det vill säga hälften av svenska folket, som tänker gå och rösta i EU-parlamentsvalet. Det borde leda till eftertanke. Jag tror att det viktigaste budskapet vi har att föra fram är att politik gör skillnad. Det finns en mycket bra anledning att gå och rösta i EU-parlamentsvalet . Det finns en mycket viktig anledning att engagera sig i frågorna, nämligen att politik gör skillnad. Är det någon som vet vilken den svenska insatsen var i EU-frågorna ? När jag är ute och ställer den frågan är det knappt någon som kan svara. Det vet vi inte, säger man. Nej, vi vet inte det därför att den har satt sig på åhörarläktaren. Den är inte längre aktiv i EU-frågorna. Det finns ingenting som utmärker den svenska positionen. Vi från menar att politik måste göra skillnad. Vi måste få ett politiskt ledarskap som lyfter fram frågorna och vågar ha det mod som behövs för att lyfta fram klimatfrågorna på EU-nivå. Det duger inte att lägga fram en klimatproposition i riksdag där man säger att de ekonomiska styrmedlen är jätteviktiga, men vi väntar till nästa mandatperiod. Vi väntar till långt efter . Till skillnad från som citerade kommissionens arbetsprogram skulle jag vilja använda huvudrubriken nu för ett bättre EU. Det är detta det handlar om. Det är insatser nu och agerande nu som är det viktiga. Vi kan inte vänta. Klimatet kommer inte att vänta till nästa mandatperiod. Om vi ska övertyga de andra EU-länderna om hur viktigt det är att ha en aktiv klimatpolitik och ordentliga mål inför i och om vi ska övertyga de andra staterna och utvecklingsländerna om hur viktigt det är att satsa på aktiva klimatåtgärder måste vi också våga göra någonting . Insatserna behövs nu för ett bättre EU och ett bättre . Vi kan ta ett exempel nu när man diskuterar återhämtningsplanen för EU. Vad är det man satsar på? går till fossilämnen. av de som ska satsas går till förnybara energikällor trots att EU så sent som sade att måste vara förnybara energikällor. Inte ens detta orkar man upp till när man säger att vi behöver en återhämtningsplan. Det är tragiskt att höra. Politik måste göra skillnad. Vi måste ta stegen framåt. Tillsammans med klimatet har vi en utmaning till. Det är naturligtvis jobbfrågan sysselsättning. Förena dessa två kamper, så kommer det att fixa sig! Miljö ger jobb. Satsa på förnybara energikällor! Det skapar sysselsättning, och det skapar sysselsättning . Det är något vi måste kämpa för tillsammans. Det finns många utmaningar . Vi måste våga anta utmaningarna. Vi måste också jobba globalt. Som flera har varit inne på tycker vi inte om nationell protektionism. Vi gillar inte EU-protektionism heller. Det måste handla om att riva EU:s murar. En av de prioriterade frågorna i kommissionens program är en grönbok om fiskepolitiken. Då måste också se till att vi får en fiskepolitik som inte går ut på att vi har fiskeavtal med andra länder långt borta där EU ger tillträde till att fiska ut havet. Vi måste se till att vi får en fiskepolitik för framtiden. Här måste regeringen agera. Vi måste riva EU:s murar inte bara för att släppa igenom varor utan också för människor. Vi måste ha öppna gränser. Tyvärr går utvecklingen i fel riktning. Det blir svårare och svårare att ta sig till EU. Vi måste få ett mänskligare EU. Vi måste ta emot flyktingar som behöver vårt stöd. Den utvecklingen ser vi tyvärr inte . Politik måste göra skillnad. Det är ett vägval för EU som vi måste göra, och vi måste agera. Lissabonfördraget är ett steg tillbaka. Jag hoppas verkligen att Lissabonfördraget inte blir antaget. Det bygger på gamla drömmar om ett EU. Vi måste ha ett annat EU. Lissabonfördraget innebär framför allt inga nya verktyg alls för miljö- och klimatfrågorna. Därför tycker vi inte om detta. 8 Statsrådet (): Fru talman och ärade ledamöter! Den här debatten ordnas formellt med anledning av kommissionens arbetsprogram . Min avsikt är precis som statsministerns att återkomma och diskutera ordförandeskapet, men jag gör naturligtvis det gärna också. Förberedelserna inför ordförandeskapet innebär naturligtvis oändligt mycket mer än en blogg och en webbplats, även om jag förstår att det är en tacksam poäng. Vi har kanske det svåraste ordförandeskapet framför oss , och vi är ödmjukt medvetna om detta. Den ekonomiska krisen och den institutionella osäkerheten gör att det här kommer att bli mycket svårt. Vi har också klimatfrågan, där vi just nu kämpar för att EU inte bara ska vara överens om de politiska principerna och lagstiftningen utan också kunna finansiera det avtal vi har kommit överens om. Den ekonomiska krisen här låter jag nästan som utgör en möjlighet att ställa om våra samhällen till ett miljösmartare samhälle, att vi kan använda teknik och gröna jobb till att skapa en ekoeffektiv ekonomi. Kommissionen beräknar att flera miljoner nya jobb kan skapas på det sättet. Det gäller att lansera idén och få våra europeiska vänner och kamrater att förstå detta. Här är mycket aktivt. Det handlar också om energifrågan, förnybar energi, energieffektiviseringar och samarbete, en liberaliserad energimarknad, som jag förstår att Socialdemokraterna är emot, och ett antal energisatsningar. har mycket att bidra med här och det gör vi. Vi har lagt fram en klimatproposition, som faktiskt är den mest ambitiösa i hela . Att tycker att detta inte är nog förstår jag. Jag förstår hennes frustration. Den måste hon förstås ge uttryck för, men den är felaktig. Vi gör otroligt mycket i Europeiska unionen. Vi är pådrivande i att försöka lösa den ekonomiska krisen. Det är ingenting man gör över en kvart. Det är jättesvåra frågor. Vi försöker bidra till att EU gemensamt får ordning på de stora systemen, makroekonomisk stabilitet, krediter, mot protektionism och för öppna marknader. Det ska alldeles snart vara ett toppmöte om jobben. Inför detta ska vi diskutera hur vi kan hantera arbetsmarknaden under den ekonomiska krisen. Inför det kommer det att föras samtal och genomföras seminarier med arbetsmarknadens alla parter. Här bidrar vi mycket med våra erfarenheter. Den svenska modellen, som vi är stolta över och står upp för, väcker intresse och nyfikenhet. Jag har själv varit på många seminarier och talat om den och svarat på frågor. Vi står upp för den, och vi uppfattar den inte som hotad i . Jag förstår att det är tacksamt att inför Europavalet måla ut modellen som hotad i , men den är inte det. Den svenska modellen med kollektivavtal står sig väl. Den är inte hotad. Kommer vi som en konsekvens av detta att omförhandla utstationeringsdirektivet? Nej, det kommer vi inte att göra. Den frågan har jag svarat på , och även har gjort det. Vi kommer inte att omförhandla det därför att vi inte tror att det är lönt. Det kommer att vara många års förhandlingar om något som inte kommer att förbättras. Det finns starka krafter i som drar åt ett helt annat håll än vad vi gör i den här kammaren. Vi tror inte att det är lönt att omförhandla det. Vilka andra frågor driver vi i ? Vad gör regeringen i ? Vi har till exempel drivit igenom en Östersjöstrategi som kommer att antas . Vi är pådrivande för öppenheten och för utvidgningen. Vi står upp för frihandeln. Vi är en av de mest hängivna försvararna av detta. Tillsammans med har vi tagit initiativ till ett östligt partnerskap som ska antas . När det gäller jämställdheten är ett föregångsland. Vi kommer att ha ett antal konferenser för att lyfta upp frågorna under vårt ordförandeskap. Det gäller både traffickingfrågan och jämställdhet ur ett företagarperspektiv. Vi driver på för en förändring av Lissabonstrategin, och vi är helt eniga med det sade om budgeten. Tyvärr är det en svår fråga att komma fram med. I många frågor har regeringen och Socialdemokraterna en samsyn i Europapolitiken. Det hade kunnat vara en tillgång, men jag undrar vad som kommer att ske . Vad regeringen driver i är ganska tydligt, men hur blir det med en rödgrön regering i ? Den frågan skulle jag vilja få svar på. 9 (): Krisen är inte EU:s fel, även om försöker pådyvla mig och den socialdemokratiska gruppen i en sådan ståndpunkt. Ansvaret ligger på betydligt fler händer. Ansvaret är det blinda marknadstänkande som bland annat lett till att aktörer på finansmarknaden har kunnat leka med människors pengar och att regeringar har låtit detta ske. De jag anklagar är i första hand den som har gjort fel saker i ett läge där man måste möta en kris med precisa åtgärder. Då har man dragit ned på utbildningssatsningar och avvisat staten, samhället, det gemensamma, som någon som ska hjälpa till i ett läge när krisen drabbar oss alla. Krisen är ett tecken på att ett ekonomiskt system dramatiskt har visat att det inte fungerar. När tvingades avsluta sin presidentperiod med att fatta beslut om förstatligande av amerikanska banker, kan man säga att en stark symbolisk punkt sattes för en inte fungerande modell. I det läget är det viktigt att man har en regering som i EU-sammanhanget och på hemmaplan driver en tanke som handlar om att vi inte ska stå passiva, att vi inte ska säga att krisen har åstadkommits av någon annan och att ansvaret måste tas av någon annan, utan då måste man fatta beslut själv. Det kan handla om allt från att se till att de människor som drabbas här hemma får stöd och hjälp, att de företag som drabbas får en chans att övervintra, utvecklas och ta nya tag till att i EU-sammanhanget driva frågor som når fram till det också talade om, nämligen lika behandling i EU. Det ska inte vara så att människor som kommer från någon annanstans till svensk arbetsmarknad ska tvingas jobba med sämre löner och villkor än andra. Vi vill inte ha en armé av låglönare som turnerar genom EU:s medlemsländer och tvingas bjuda ut sig till lägre lön, sämre och farligare villkor därför att EU och den här regeringen inte är beredda att slåss för ett utstationeringsdirektiv eller för en sammansättning av den nya som ska väljas som lovar att se till att fackliga rättigheter går före den fria rörligheten. Det är vad det handlar om. Då kommer EU att få det svårt att bli det folkliga projekt vi behöver för att höja valdeltagandet i Europaparlamentsvalen. Regeringen väljer elitens väg, och regeringen väljer marknadstänkandets väg när till och med amerikanska regeringar har insett att den inte bär åt rätt håll. 10 (): Fru talman och ledamöter! Vi nåddes av beskedet att varslar 750 anställda i . Vad är viktigast för dem i den här debatten? Det är två saker. Den ena är att nya jobb kan skapas. 99, som jag övningskörde för , görs inte längre. Men genom satsningar på forskning, utveckling, grön teknik och mycket annat kan bli ett centrum för fler och nya jobb som gör nya sorters bilar. Tänk om kunde bli bäst i världen på miljöbilar. Dit är det tyvärr lite kvar, men omöjligt är det inte om man bara skapar förutsättningar för företag att växa. Sedan behöver man bra villkor när man har jobb. Då skulle jag vilja påpeka och understryka det sade. Vi har 22 alliansministrar som alla jobbar mer eller mindre med att påminna om respekten för varandras olika arbetsmarknader. Vi för sådana diskussioner även med våra systerpartier i andra europeiska länder. Vi är överens om att löntagarnas rättigheter stärks i Lissabonfördraget, och där är vi överens även med . Men vi säger nej till central reglering av arbetsrätten, för den sköter man bäst hemma, hos parterna, och gärna så nära människor som möjligt. Jag vill inte ha en centralstyrd arbetsrätt. Jag tror dessutom att den skulle bli sämre, särskilt med tanke på den svenska modellen, eftersom vi har olika modeller i olika länder. Jag skulle vilja fråga Socialdemokraterna, som pratar om lika behandling: Vad tycker ni om att svenska jobb numera skapas genom att svenska företag rör sig över gränserna till andra länder? Vad är det för fel om till exempel en skånsk småföretagare etablerar verksamhet i med väldigt bra villkor enligt den tradition vi har här och i nivå med det som gäller i ? Ska man inte få göra det om det kommer ett tyskt fack och tycker något annat av konkurrensskäl? Det är sådant den här frågan handlar om. Det finns protektionistiska krafter i rörelse här. Jag tycker att slarvar med sanningen här. Om man säger att det pågår dumpning och att vi skulle tillåta dumpning ljuger man för det första och skrämmer upp protektionistiska krafter för det andra krafter som inte gillar utlänningar av olika mer eller mindre osympatiska skäl. Det kan i värsta fall vara farligt. Vi måste stå upp för öppenheten, för sanningen och för vikten av att respektera olika länders arbetsmarknadsmodeller. talade förut om showtime. Apropå showtime tycker jag att vi ska prata om ordförandeskap och ledarskap. närmar sig ett skarpt läge, som flera har talat om. Vi vet alla varför det är viktigt att ha ordning på torpet när vi är ordförandeland. Tänk er då, apropå showtime, att det skulle vara till exempel statsminister som höll i ordförandeskapet, med till exempel miljöminister och kanske finansminister eller utrikesminister . Hur skulle de jobba tillsammans? Hur skulle det låta på regeringssammanträdena då, till exempel inför toppmötet ? kanske skulle börja med att föreslå att vi satsar oss mer ur krisen, kanske med dubbelt så höga bidrag som hennes partivän har föreslagit. Någon, kanske utifrån, undrar varifrån de pengarna ska komma men får inget svar, för då kommer och säger något om transporter och energi, som helst ska minskas. Men hur går det med jobben då, undrar kanske statsminister . Men hon får inget svar på det heller, för då ringer den kinesiske presidenten och undrar hur det blir med klimatförhandlingarna, som finansminister säger någonting om en ny ekonomisk världsordning. Hur skulle ni sköta ett ordförandeskap bättre? Och framför allt: I vilken riktning skulle det gå? Hur skulle ni få ur krisen och möta klimathotet? Visst skulle det bli showtime, men var är de politiska svaren, det politiska ledarskapet och den politiska sanningen hos oppositionen? 11 (): Den djupa lågkonjunkturen i världen är inte EU:s fel, säger nu . Jag tackar för den insikten. Men i nästa mening säger att felet är den . Då blev det ju lika fel igen! Regeringen agerar starkt och omdömesgillt i det här svåra ekonomiska läget, och det tror jag att svenska folket inser. beskriver nu andra länders EU-medborgare som en armé av låglönare. Jag vet inte om det uttrycket är så mycket bättre än go home. Vad gäller sakfrågan, tjänsteexporten, att det finns regelverk och att de kan behöva justeras är vi överens om. Men är vi överens om att det är långsiktigt bra med ett som har utvecklats så att vi kan avveckla detta och ha en fri rörlighet? Jag hoppas att vi är överens om det också. I valplattform inför Europaparlamentsvalet presenteras en rad vassa förslag för att stärka den enskilda människan och hennes frihet och rättigheter, för att göra EU till en global ledare att räkna med, för att göra vår del av världen grönare och mer hållbar och för att främja företagsamhet och välstånd. anser att det behövs ett smalare men vassare EU. Vi menar att unionen ska prioritera och kraftsamla för att kunna möta stora, gränsöverskridande frågor som miljö, utrikespolitik, handel och brottsbekämpning. vill vi inte att EU lägger sig i de frågor, till exempel skola, sociala trygghetssystem, kultur, jakt och naturresurser med mera, som enskilda människor och beslutsfattare på lokal, regional och nationell nivå bättre kan bestämma. Att rätt beslut ska fattas på rätt plats är en naturlig följd av vår syn på att samhället ska byggas underifrån.