prot · GX0913 · 2009-10-14 00:00:00 — Detta område kan EU utveckla ytterligare genom att arbeta med nyckeltal och indikatorer för att följa upp det hela och styra utvecklingen i önskvärd riktning. Det finns goda förutsättningar för och höga förväntningar på att EU nu ska gå från ord till handling för att åstadkomma ett hållbart transportsystem. I det här utlåtandet tillstyrker utskottet det som kommissionen anför om vikten av ett transportslagsövergripande synsätt vid infrastrukturplanering. Jag tror att det är exakt de ord vår egen regering använder i de här sammanhangen. En integrering fullt ut av transportslagen och transportnäten är angelägen. Likaså bejakar utskottet vad som anförs om knutpunkter och intermodala plattformar för optimering av passagerar- och godstrafiken. Utskottet finner det också motiverat med ett effektivare infrastrukturutnyttjande, till exempel genom smarta prioriteringsregler eller särskilda godstransportkorridorer. Särskilt förespråkar utskottet så kallade gröna korridorer som ett sätt att begränsa trafikens negativa miljöeffekter och minska trängseln som konkurrenskraften kan öka. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservationen. 195 () replik: Jag fick inget gehör för min synpunkt tidigare i debatten med moderaten. hoppas jag på och . I den reservation som Socialdemokraterna, gemensamt lägger fram säger vi tydligt att det är helt oacceptabelt att företag i de olika medlemsstaterna ska kunna konkurrera med låga löner och dåliga arbetsvillkor i övrigt. Det här är viktigt. Frågan är , fru talman, om vi talar för döva öron. 196 () replik: Det gläder mig att Socialdemokraterna hoppas på . Jag hoppas att vi kan tillgodose era önskemål om man ser det hela över i alla fall, kanske inte just och just här. Jag sade i utskottsbehandlingen och vid justeringen av det här ärendet, precis som flera har understrukit här också, bland andra , att det ju var ett enigt utskott. Problemet är när det kommer papper på bordet vid sittande sammanträde. Då är det lite svårt att tillgodose alla önskemål. Det här är ett sådant exempel. Vill man i verkligheten påverka är det klokt att komma med sina förslag , gärna vid det första mötet i utskottet. Det är lite intressant att notera hur ni beskriver det hela. säger att man fick väldigt mycket tillgodosett, att vi gjorde ändringar och justeringar vid utskottets justering av utlåtandet. Men vi lyckades inte nå ända fram så att blev helt nöjd, därför denna lilla reservation. delar jag uppfattning att det här handlar om de hållbara framtida transporterna i . Då är det tveksamt hur långt man ska gå när det gäller att diskutera det ni diskuterar i den här reservationen, låga löner och arbetsvillkor. Det är klart att vi ska eftersträva att de blir så bra som möjligt. Det ska inte vara ett konkurrensmedel att kunna dumpa arbetskraft på det sätt som ni försöker beskriva här. Men jag tillhör ju EU-minimalisterna. Jag tycker inte att EU ska reglera allt. Så länge vi har nationalstater kvar och EU är ett samarbete mellan självständiga länder kan inte EU lägga sig i allt. Harmonisering av transporter är bra. Vi måste skapa flöden över nationsgränserna som är smidiga. Det är om detta det här utlåtandet handlar. 197 () replik: En liten reservation jag är ju beredd att gå hur långt som helst. När jag pratar om löntagarnas situation menar jag det jag säger och då gör jag allt jag kan. Säg inte att ni står på löntagarnas sida när ni aldrig lägger fram ett enda förslag i kammaren som gynnar de svagas ställning på den svenska arbetsmarknaden, när ni bara vill införa marknadens villkor, oavsett vad priset för den enskilda är. Jag förstår egentligen inte varför majoriteten inte vill införa detta. 198 () replik: Om talmannen tillåter kan vi naturligtvis ta en debatt om arbetsvillkor och löntagarnas situation. I partiledardebatten hörde vi att det gavs exempel på att den här regeringen i fyra steg har genomfört jobbskatteavdrag som gynnar just låg- och medelinkomsttagarna. Ett sjukvårdsbiträde får en hel extra lön just genom att vi systematiskt har sänkt skatterna för låg- och medelinkomsttagarna. Vi driver en arbetslinje som självfallet gynnar arbete och utveckling i landet och som gynnar löntagarna. Vi har verkligen ingenting att skämmas för när det gäller alliansregeringens arbete med att främja arbetslinjen och sysselsättningen. Jag trodde att vi hade en annan debatt , om hållbara framtida transporter. Då noterar jag att på denna enda lilla punkt var det en reservation från oppositionen. Det får vi acceptera. Hade ni kommit lite tidigare är det möjligt att vi hade kunnat prata ihop oss också om detta. Det får väl bli en lärdom för framtiden att ska vi bli överens är det bra om vi pratar på ett tidigt stadium. 199 () replik: Vi måste kanske från den rödgröna minoriteten erkänna att det kunde ha varit bättre om vi hade skickat ut papperen i förväg. Det felet kan vi kanske ta på oss. Däremot kan man väl vara lite flexibel på sammanträdena när vi diskuterar. Det tycker jag att vi var, därför att det som står i vår reservation, transporter är inget självändamål, är ordagrant det du sade på mötet. Det är inte precis vare sig någon grön, röd eller annan revolution vi påstår att vi är ute efter. Det enda vi säger, och det är rätt blygsamt, är detta: Trafiken måste således organiseras så att den fyller medborgarnas och näringslivets behov, som detta underordnas samhällsmålen om klimatanpassning, trafiksäkerhet m.m. Det är det vår reservation handlar om. Jag undrar varför inte majoriteten kunde tänka sig att ta in detta i själva utlåtandet. Vi stöder oss inte heller på någon särskilt banbrytande eller radikal organisation, utan precis som redogjorde för tidigare hänvisar vi till som för sin del dragit slutsatsen att biltrafiken långsiktigt måste minska. Det också säger, vilket jag tycker kunde vara något för hela utskottet att ställa sig bakom, är att man instämmer i kommissionens resonemang om behovet av smarta priser. Vill vi ha ändrade beteenden är plånboken oöverträffad som förändrare. Det politiska systemets motstånd mot avgifter i trafiken och kilometerskatter är förståeligt i ett kortsiktigt perspektiv men frågan måste föras framåt. Detta måste påbörjas . Utan sådana avgifter och skatter nås inte målet med ett hållbart transportsystem. Ju längre vi väntar, desto längre dröjer det innan reformer kan genomföras. har ingen vetenskap kunnat anvisa en bättre väg till beteendeförändringar i transportsystemen än skatter och avgifter. Mot den bakgrunden, , tycker jag att du ska förklara för mig av vilken anledning den bromsar gemensamma regler när det gäller kilometerskatt. Är det försvarbart mot bakgrund av det klimathot som vilar på oss alla? 200 () replik: Jag påpekade själv i mitt huvudanförande just det säger, att ni lånade mitt uttryck i er reservation. Det illustrerar ju att vi inte är särskilt oense i sak. Ni kanske tyckte att det var fyndigt att låna exakt det som jag uttryckte på utskottsmötet, att trafik inte är ett självändamål. Jag noterar ändå att det vi skriver i utlåtandet är att utskottets grundläggande inställning är att det inte är trafiken som sådan som bör begränsas utan dess negativa effekter. Det var det som tyckte var att jämföra med krig och kärnkraft. Det står ju inte biltrafik. Det står trafik. Jag utgår från att också oppositionen bejakar rörlighet över gränserna, att människor ska kunna träffas och att godstransporter ska komma fram. Om har lyssnat på mig här i kammaren är det väl ingen hemlighet för henne att jag också betonar just att biltrafiken är ett bekymmer så som den är utformad och att den inte kan fortsätta att öka, särskilt inte i de stora städerna. Det är intressant att oppositionen nu tar så stora ord i sin mun, den opposition som vid regeringsskiftet lämnade efter sig den största, den äldsta och den bränsletörstigaste bilparken i . Ni har inte så mycket att redovisa på er meritlista när det gäller just att ta itu med den biltrafik som skapar så mycket utsläpp. Om vi är överens om detta, låt oss fortsätta arbetet med att skapa ett långsiktigt hållbart transportsystem som det här handlar om. Då måste bilarna finnas i många glesa delar av våra länder. Vi måste främja kollektivtrafik i de stora tätorterna, och vi måste främja sjöfart för de långa transporterna. Egentligen är vi ganska överens om detta. Därför känns det lite avigt att vi står här och debatterar en liten reservation i ett stort och viktigt utlåtande. Det hade varit en styrka om vi hade kunnat vara överens. Jag får återkomma till kilometerskatten i nästa inlägg. 201 () replik: Jag ska med intresse ta del av hur du kan förena den motstånd mot harmonisering av kilometerskattereglerna i EU med det som står i , och många andra remissinstansers svar, att vi måste ha smarta priser. Annars kommer vi aldrig att uppnå det du pratar om, att främja tågtrafiken och sjöfarten. som man motsätter sig införande av kilometerskatt i och gemensamma regler i EU säger regeringen i budgetpropositionen att man finner det lämpligt att fördubbla banavgifterna. Jag skulle vilja att utvecklar vad som kommer att hända med trafiken om man inte höjer avgifterna för lastbilstransporter men fördubblar banavgifterna. Kommer det att främja godstransporter på spår eller ej? Om du har tid skulle jag vilja att du säger något om fyrstegsprincipen och det beslut regeringen har fattat om att av investeringarna ska gå till vägar. Är det kopplat till fyrstegsprincipen? Har man provat alla andra sätt, till exempel prisinstrumentet, för att nå fram till lösningar innan man säger att ska gå till väg? 202 () replik: Jag är inte säker att jag klarar att besvara alla frågorna , . Jag är ledsen. Jag tar först frågan om kilometerskatt. Jag är, precis som , övertygad om att kilometerskatter förr eller senare kommer att harmoniseras i . Det kommer att bli ett bra system. ska vi inte överdriva effekten av detta. Hur mycket har kilometerskatten och Eurovinjettsystemet lyckats minska långtradartrafiken genom ? Det är knappt mätbart. Överdriv inte att detta skulle vara ett trollspö som på en gång ger oss verkningsfulla instrument. Dessutom finns ett bekymmer som ligger mitt hjärta nära, nämligen hur vi ska klara att utforma ett kilometerskattsystem som inte drabbar skogsnäringen i detta land. Det är en oerhört viktig näring i mina hemtrakter och norrut, i , i , i och i . Jag är bekymrad över att en kilometerskatt införs som snabbt gör att stora delar av skogsnäringen blir olönsam. Det vill inte jag se. När det gäller banavgifterna är jag övertygad om att vi har stora möjligheter att effektivisera och rationalisera järnvägstrafiken i . Jag kan återigen lyfta fram det jag har sagt tidigare i debatterna, nämligen att den här regeringen satsar mer än dubbelt i järnvägsinvesteringar i vår budget jämfört med den budget som ni i oppositionen presenterade för 2006. Vi vill ha ett bättre järnvägssystem, mer tågtrafik och mer båttrafik. Jag tyckte att gick igenom fyrstegsprincipen tydligt. Det är en bra princip. Man ska inte bygga nya vägar i onödan. Det är principen i kort sammanfattning, och vi tillämpar den. Men vi som bor i glesare bygder i landet vet att det finns ohyggligt mycket att göra för att ta igen det eftersatta drifts- och underhållsberg som ni lämnade efter er 2006. Därför är det oerhört viktigt att också ha bra vägar i fortsättningen. 203 () replik: Det är ändå viktigt för protokollet och för eftervärlden att vi har haft den här debatten så att vissa saker kan redas ut. Om det finns otydliga formuleringar eller tvetydigheter är det bra att vi i debatten i kammaren kan klargöra våra ställningstaganden. Ett av problemen med formuleringen på s. 15 är att man pratar om trafiken i största allmänhet. Man tar inte ställning till vilken typ av trafik det är fråga om. En viss typ av trafik är mindre hälsovådlig och leder till mindre skador på egendom och person. tog nu initiativet och avslöjade att första formuleringen i slutet av vår gemensamma reservation är hans. Jag tycker att det visar att oppositionen var villig att hitta en lösning, att komma överens. Vi satt inte och höll på någon formulering som vi skulle ha kommit fram till på kammaren. Vi tyckte att det var en bra och självklar formulering. Sedan konstaterade jag att fick stryk av under ajourneringen. Nya accepterar inte skrivningen. Nej, det vet man inte, men det är en stark misstanke! Sedan var det frågan om krig och kärnkraft. Vad jag försöker säga är att om detta överförs till andra områden kan man höra hur absurt det kan bli. Det är svårt att skilja på kriget och krigets konsekvenser. Det är svårt att skilja på trafik och trafikens konsekvenser om vi pratar om miljöpåverkan, skador och trängsel. Låt oss lägga in hastigheter; höga hastigheter i trafiken är inget problem utan det är bara konsekvenserna av dem som vi måste bry oss om. Då blir det lite märkligt. Om vi inte tyckte att majoritetens text var speciellt bra, om vi inte tyckte att oppositionens text var bra, kunde vi ha ajournerat oss och sedan kommit fram till en lysande formulering som hade gjort att vi kunde visa att vi alla tar trafikens problem på allvar och är beredda att göra något åt dem. Varför var det så svårt? 204 () replik: Nej, det är inte svårt. var ändå lite självkritisk och sade att de kanske skulle ha kommit med sina förslag lite tidigare. Vi har en grundläggande hållning att om vi kan vara överens i frågor där vi egentligen är överens är det bra om det också framgår av våra dokument, utlåtanden och betänkanden. I trafiksäkerhetsfrågor vinnlade vi oss i den dåvarande oppositionen, under tidigare mandatperioder, om att försöka hitta samlade skrivningar. Det gläder mig om den attityden också finns hos den nuvarande oppositionen. Det är ibland en styrka att vi faktiskt kan vara eniga. Det hade varit så i utlåtandet om framtida hållbara transporter. Vi är åter vid formuleringen om trafik. Jag är övertygad om att också oppositionen vill främja viss sorts trafik, till exempel gångtrafik och cykeltrafik. Jag är övertygad om att , , och jag är överens om att det är kanonbra om vi kan främja den typen av trafik. Det gäller kanske också tågtrafik och båttrafik. Men det är just biltrafiken som ni lät växa så mycket i den största, törstigaste och äldsta bilparken 2006. Tala med lite mindre bokstäver när ni gör er kaxiga på området. Biltrafiken är ett jätteproblem i våra tätorter från ohälsosynpunkt, trängselsynpunkt och många andra synpunkter. Men i många andra delar av landet är den oerhört angelägen, rent av oumbärlig i skogar och i och omgivningar. Så är det. Därför ska vi inte göra ned biltrafiken utan vi ska förändra den och se till att vi får elhybrider och så vidare som gör att vi kan köra också bilarna med mindre miljöpåverkan. Jag noterar att vi behandlar frågan om trafik som helhet. Vi skriver inte explicit om biltrafik. Vi får väl fila på våra formuleringar och lägga fram våra papper lite tidigare från ömse håll. Så kanske vi blir helt eniga i nästa betänkande i denna fråga. 205 () replik: I oppositionens reservation även om vi också där pratar om trafik säger vi ändå exakt det som läste upp, nämligen att trafiken måste organiseras så att den underordnas andra samhällsmål, till exempel klimatanpassning, trafiksäkerhet och så vidare. Vi kunde gärna ha utvecklat att det krävs den trafik som är nödvändig och som måste anpassas på ett sätt så att vi kan leva upp till klimatmålen och till ökad trafiksäkerhet. Men exakt som säger måste biltrafiken minska. Det ligger åtminstone något i vår reservation. Men var syns den problematiseringen i majoritetens text? Där framgår det att trafiken i sig är inget större problem utan det är de negativa konsekvenserna. Där finns inte den minsta betraktelse över att det finns olika transportslag. Det går att läsa sig till att vi från oppositionen, tillsammans med för övrigt , ofta propagerar för mer gång och cykling. Där finns inget att sticka under stol med. har sagt att biltrafiken är ett problem. Jag har inte hört Nya säga så. De har samma åsikt som de gamla. 206 () replik: Det vore överraskande, , om vi är eniga i varje kommatecken och varje bisats. Vi är fyra partier som samarbetar så framgångsrikt i alliansen. Låt oss fortsätta att läsa på s. 15 och den omdiskuterade formuleringen. I nästa stycke framgår följande: Att vissa transporter skulle kunna undvikas vid en bättre tillgänglighet är obestridligt. Det är majoritetens text, så lyssna nu: I vissa fall kan givetvis tillgänglighetsbehovet tillgodoses virtuellt, t.ex. genom IT-teknik. En mer framsynt samhällsplanering i övrigt, t.ex. i miljöer, är självklart också angelägen. Detta är dock ett område som medlemsstaterna själva råder över. Det handlar alltså om stadsplanering. Det här är ett tydligt besked om att hela alliansen, alla partier, står bakom synsättet att vi får skilja på trafik och trafik. Ökad biltrafik i våra tätorter med nuvarande teknik är besvärande och ett problem, men att därmed döma ut trafiken som helhet är att gå alldeles för långt. 207 (): Jag har ett speciellt syfte med att gå upp i talarstolen under den här punkten. Men jag tänker börja med att kommentera några saker som har sagts här under kvällens lopp men som inte står med i trafikutskottets utlåtande. Det har gjorts vissa påståenden. Om man exempelvis säger att om en kilometerskatt införs riskerar det att drabba svensk åkerinäring, då är man fel ute. Det är precis tvärtom. Om en kilometerskatt skulle införas i skulle det vara till fördel just för svensk åkerinäring. Om man beklagar sig över att vi från Socialdemokraternas sida specifikt tar upp arbetssituationen för dem som är anställda inom exempelvis åkerinäringen och säger att det inte hör hemma så mycket i utlåtandet, då har man totalt missat vad som står på s. 14 om humankapitalet, för det är precis vad det handlar om. Dessutom står följande på den sidan under rubriken utveckling av humankapitalet: Däremot, menar utskottet, bör de enskilda åtgärderna vidtas i de enskilda medlemsstaterna. Kan det bli tydligare? Jag ska nu gå in på det som jag egentligen hade för avsikt att prata om. Utlåtandet är ett material som har sin utgångspunkt i ett EU-material. Men det står så klart och tydligt på s. 7 att det är den svenska ståndpunkten som man har satt ned på pränt. Man skriver där: Ett långsiktigt hållbart och konkurrenskraftigt europeiskt transportsystem är av grundläggande betydelse för utveckling och välstånd. För att bidra till målsättningen med ett hållbart transportsystem prioriteras EU:s transportpolitik efter 2010 under det svenska EU-ordförandeskapet. Man säger på s. 9: Ett väl fungerande transportsystem är en viktig förutsättning för att möta klimatutmaningen och för att stärka ekonomi och konkurrenskraft. Man säger på s. 11: I den av antagna transportpolitiska målhierarkin återfinns under målet tillgänglighet s.k. preciseringar. En av dessa går ut på att tillgängligheten ska förbättras inom och mellan regioner samt mellan och andra länder. I sammanhanget vill utskottet ta upp frågan om de speciella förhållanden som råder i och vissa andra medlemsstater i de nordliga delarna av EU. Gles bebyggelse och låg befolkningstäthet i stora områden, stora avstånd och ett kallt klimat med snö och is innebär särskilda behov i transporthänseende. Vi vet alla att det just nu pågår ett arbete i . När man nu ska lägga fram den slutliga produkten måste man, tycker jag, väga in just dessa synpunkter på hur investeringarna ska användas . Min fråga är: På vilket sätt kommer det som man här säger att återspegla sig i de infrastrukturinvesteringar som ska göras i län efter 2010? Det står var och en fritt att lämna ett svar på den frågan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 12 § Avgränsning av elnätsverksamhet Föredrogs näringsutskottets betänkande 2009/10:NU7 Avgränsning av elnätsverksamhet (prop. 2008/09:216). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Propositioner 2009/10:21 Ägande och förvaltning av hyreshus 2009/10:24 Beskattning av andelsbyten vid utflyttning /10:30 Stabilitetsavgift 2009/10:33 Vissa fastighetsrättsliga skattefrågor 2009/10:39 Anstånd med inbetalning av skatt i samband med uttagsbeskattning, m.m. Skrivelse 2009/10:43 Utnämningspolitiken Redogörelser /10:RRS5 styrelses redogörelse angående regeringens försäljning av 2009/10:RRS7 styrelses redogörelse angående Försvarsmaktens personalförsörjning 2009/10:RRS8 styrelses redogörelse angående hanteringen av unga lagöverträdare 2009/10:RRS9 styrelses redogörelse angående omställningskraven i arbetslöshetsförsäkringen 14 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2009/10:27 Åtgärder mot energidrycker av () till statsrådet () 2009/10:28 Resurser till för fullgörande av uppdrag av () till miljöminister () 2009/10:29 Avtalet om av () till statsrådet () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2009/10:77 insatser för unga sexbrottslingar av () till statsrådet () 2009/10:78 Problem med a-kassan i samband med arbete utomlands av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:79 Beskattning av utomlands bosatta artister och idrottsföreningar av () till finansminister () 2009/10:80 Svenska statliga uppdrag av () till försvarsminister () 2009/10:81 Upphandling för matkvalitet av () till jordbruksminister () 2009/10:82 Tigrar och av () till miljöminister () 2009/10:83 Utländska företag och registrering av () till näringsminister () 2009/10:84 Fosterdöd av () till socialminister () 2009/10:85 och kontanter av () till finansminister () 2009/10:86 Svensk marin närvaro i av () till försvarsminister () 2009/10:87 Utvidgande av statens klimatkompensation av transporter av Per () till miljöminister () 2009/10:88 Lokalisering av statlig verksamhet till län av () till statsrådet () 2009/10:89 Världens största kärnvapenfria region av () till utrikesminister () 2009/10:90 Resolution och 1889 av () till statsrådet () 2009/10:91 Självhjälpsprogram mot spelberoende av () till statsrådet () 2009/10:92 Återinförande av halvtidsfrigivning av () till justitieminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2009/10:53 förhållande till av () till utrikesminister () 2009/10:57 Relationen SverigeLettland av () till utrikesminister () 2009/10:59 Allvarligt läge för oppositionen i av () till utrikesminister () 2009/10:39 Vård till papperslösa av () till socialminister () 2009/10:45 , och EU av () till utrikesminister () 2009/10:47 av () till utrikesminister () 2009/10:52 Studerande med åländska gymnasiebetyg av () till statsrådet () 2009/10:54 Nya ägardirektiv för av () till socialminister () 2009/10:55 Arbetslöshet, fördelning och bostadsbidrag av () till finansminister () 2009/10:56 Kortade handläggningstider hos a-kassorna av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:58 Beskattning av utomlands bosatta artister av () till finansminister () 2009/10:60 Minskad forskningsanknytning för lärarutbildningen av () till statsminister () 2009/10:61 Sysselsättningsverksamhet för personer med psykisk funktionsnedsättning av Elisebeht () till socialminister () 2009/10:64 Vidgade klyftor av () till finansminister () 2009/10:66 Redovisning av intäkterna från trängselskatten i av () till statsrådet () 2009/10:68 Regelförändringar för egenföretagare som vill vara föräldralediga av () till näringsminister () 2009/10:69 Deltidsarbetslösas möjlighet att inneha ett politiskt uppdrag av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:71 Utfärdande av svenskt för utländska medborgare som är folkbokförda i av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2009/10:73 hantering av vräkningar av () till finansminister () 2009/10:74 Åtgärder mot avindustrialisering och avfolkning av () till näringsminister ()