prot · GW0980 · 2009-03-09 00:00:00 — Men jag tror att det är en del i ett underminerande av förskolans ekonomi, precis som jag tror att vårdnadsbidraget också kan ha den typen av effekt. Jag tycker att erfarenheterna från är så pass allvarliga när det gäller vårdnadsbidrag att man kan koppla den typen av erfarenheter också till barnomsorgspeng. Jag tycker också att man borde ta till sig av den kritik som riktas från bland annat när det gäller den pedagogiska kvaliteten och risken för att man får en lägre pedagogisk kvalitet inom ramen för det som ska vara barnomsorgspengen eller annan pedagogisk omsorg, som det formuleras. Sedan upprepar jag: Oavsett vilka ambitioner man har i det övergripande perspektivet med innehåll i läroplaner och vissa typer av formella saker är det som avgör vad man har i cash, i pengar, på barnstugan i den enskilda kommunen. Det är där kvaliteten på något vis får det slutliga avgörandet och viktningen. Det är också där som lönesättningen när det gäller förskollärare avgörs det handlar om det ekonomiska utrymmet till kommunerna. Och det är det som jag tror är det största problemet långsiktigt när det gäller rekryteringsfrågorna. Så att jag tror att pengar till kommunerna, en höjning av den kommunala grundnivån när det gäller de statliga bidragen, skulle kunna innebära mycket för kommunerna när det gäller att klara just kvaliteten i förskolan. Det skulle kanske vara en betydligt större insats än den här typen av förändringar i olika lagstiftningar och läroplaner. Jag underskattar inte situationen, men har man inte pengar blir det större barngrupper. Det är det som är problemet. 69 Utbildningsminister (): När det gäller det som sade sist är vi helt överens. Det är klart att det krävs ekonomiska resurser för att upprätthålla en god kvalitet i förskolan. Som jag sade i mitt förra inlägg är jag bekymrad, och vi är naturligtvis många här som är bekymrade över att lågkonjunkturen och de ekonomiska bekymren nu fortplantar sig in i kommunsektorn. Vi vet ännu inte hur stora de effekterna är, men vi kan väl ana att det finns sådana effekter. Regeringen håller på att analysera den situationen, och vi kommer att redovisa våra slutsatser i vårpropositionen. Jag måste ändå notera att det är svårt att följa resonemanget från . Å ena sidan hävdar att reformen om barnomsorgspeng med något ökad rätt för föräldrarna att kunna välja framför allt familjedaghem, dagmamma, inte är efterfrågad av någon. Å andra sidan när vi nu inför den kommer den att ta knäcken på kommunernas ekonomi och sänka kvaliteten i förskolan. Det skulle ju bara kunna ske om massor av föräldrar väljer detta och det är efterfrågat av väldigt många. Jag tror att måste bestämma sig för vilken linje han ska driva. Om det här är efterfrågat av många kommer det att kosta mycket, men då går inte de här barnen i förskolan vilket reducerar en kostnad där. Jag tror faktiskt inte att det är efterfrågat av så väldigt många. Det finns en viss efterfrågan, en begränsad sådan. En del föräldrar tycker att ett kommunalt familjedaghem är ett bättre alternativ för deras barn, ofta med det argument som jag har hört från föräldrar som väljer det att det är en något lugnare miljö med en liten grupp barn i ett hem än på en förskola. Trots allt har vi en så väldigt hög kvalitet i den svenska förskolan att de allra flesta väljer förskolan, och det kommer de att göra i fortsättningen också. Jag tycker att den här reformen är principiellt viktig. Man ska ha rätt att välja kommunalt familjedaghem om man vill, men jag tror inte att det kommer att bli någon enorm efterfrågan på detta. Den svenska förskolan av god kvalitet kommer att försvara sin ställning. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2008/09:335 om protektionistisk utveckling 70 Statsrådet (): har frågat finansminister vilken strategi den borgerliga regeringen har för att här hemma, i EU och i internationella sammanhang bidra till att förhindra en protektionistisk utveckling. Interpellationen har överlämnats till mig. är en tydlig röst i världen för frihandel och öppenhet. I av ekonomisk kris är det avgörande att framhålla att handel och öppna marknader är en viktig del av lösningen. Protektionistiska åtgärder, oavsett i vilket sammanhang, riskerar att skapa en ond cirkel av minskad handel och lägre tillväxt som drabbar alla, inte minst dem som redan har det svårt. De svenska stimulansåtgärderna är transparenta och vare sig diskriminerar eller hindrar handel. Reglerna för paketet med åtgärder till fordonsindustrin, som på regeringens förslag antogs av , är utarbetade i linje med EG-rätten på statsstödsområdet. För regeringen är det självklart att även i svåra situationer agera i enlighet med EU:s principer för den inre marknaden. Öppenheten på den inre marknaden är en förutsättning för svenskt välstånd. I diskussionerna och förhandlingarna inom EU driver vi med stor trovärdighet en tydlig och konsekvent politik mot protektionism. Inför och under det svenska ordförandeskapet kommer regeringen att verka för ökad öppenhet i EU. Ett konkret exempel är att regeringen agerar för att handel och öppenhet ska integreras som en naturlig del i Lissabonstrategin för att förbättra EU:s egen konkurrenskraft. EU omfattar över 500 miljoner människor och drygt 20 miljoner företag. Den gemensamma inre marknaden säkerställer EU:s konkurrenskraft, och den har varit starkt drivande när det gäller att integrera EU. verkar konsekvent för en öppen, transparent och välfungerande inre marknad som ger EU internationell trovärdighet som den skickar en tydlig signal mot protektionism till länder utanför EU. Inom ramen för arbetar regeringen för att ta fram verktyg att möta krisen som också motverkar protektionism. Regeringen driver att stimulansåtgärder inom EU för att möta finanskrisen inte ska vara diskriminerande eller handelsstörande. Som handelsminister verkar jag också för att EU ska begränsa användningen av skyddsåtgärder såsom antidumpning. Den kraftiga avmattningen i världsekonomin har ökat trycket på regeringar att vidta protektionistiska åtgärder, framför allt i form av icke-tariffära åtgärder. Dessa tar sig olika former men syftar till att minska import eller att på konstgjord väg öka exporten. Smygande protektionism riskerar att leda till en ytterligare fördjupad recession. De så kallade Buy American-reglerna, som ingår i det senaste amerikanska stimulanspaketet och omfattar järn, stål och tillverkningsvaror, är oroande. Efter skarpa protester från bland annat EU tillades att reglerna måste tillämpas i enlighet med åtaganden i internationella överenskommelser, såsom WTO:s överenskommelse om offentlig upphandling och frihandelsavtal. Trots detta är signaleffekterna av Buy American bekymmersamma och riskerar att få negativa spridningseffekter i världsekonomin. måste föregå med gott exempel och undvika liknande regelverk. Som handelsminister arbetar jag för Buy Worldwide. WTO utgör en grundläggande pelare för att säkra ett förutsägbart och stabilt regelverk för den internationella handeln. För regeringen är det centralt att värna detta. I spåren av krisen har WTO tagit på sig en övervakningsroll för protektionistiska tendenser globalt på handelsområdet. publicerade sin första rapport. I rapporten redovisas handelsrelaterade åtgärder som vidtagits världen över . Rapporten framhåller att WTO-länderna lyckats begränsa krav på traditionella protektionistiska åtgärder och att endast ett fåtal exempel finns på höjda tullar och andra typer av handelshinder. Rapporten konstaterade att det är för tidigt att bedöma hur de stimulanspaket som vissa länder vidtagit för att stödja exempelvis banksektorn och bilindustrin kan komma att påverka handelsströmmarna och det multilaterala handelssystemet. avser att publicera en uppdaterad rapport. Rapporten kan komma att utgöra en värdefull utgångspunkt för diskussionen under det kommande G 20-mötet i . Tanken är också att WTO:s övervakningsroll ska formaliseras och utgöra ett forum för diskussionen om protektionistiska tendenser. Detta stöder regeringen. Vidare presenterade den första rapporten som bevakar protektionistiska tendenser bland EU:s handelspartner. Slutsatsen var att trycket på protektionistiska åtgärder ökat men att åtgärderna varit relativt begränsade. Det finns dock anledning till fortsatt vaksamhet. Detta arbete stöds av regeringen. Jag vill också framhålla att regeringen arbetar för att även alla inom EU måste vara vaksamma gentemot egna protektionistiska ansatser. Värdet av Doharundan ökar i takt med att risken för protektionism tilltar. Kostnaden för att misslyckas är större . En studie visar att världshandeln skulle kunna minska med om WTO:s medlemmar inför högre tullar och stöd inom ramen för det som WTO tillåter . Det i särklass bästa vaccinet mot protektionism i världsekonomin vore således ett snabbt och ambitiöst avslut på Doharundan. Det skulle kunna skapa öppnare marknader och förutsättningar för en växande handel samt stävja protektionistiska reflexer. Den är en tydlig röst för Doharundan såväl inom EU som gentemot andra medlemsstater i WTO, inte minst . Även EU:s pågående förhandlingar om bilaterala och regionala avtal är viktiga för att motverka protektionism och öppna marknader. Regeringen stöder aktivt dessa processer och verkar för så ambitiösa avtal som möjligt. Förhoppningsvis kan förhandlingarna med och avslutas under innevarande år. Förhandlingarna med har avancerat långt. Förhandlingar pågår också med bland andra , samt med vissa av de andinska länderna. Bilaterala och regionala avtal utgör viktiga komplement till förhandlingarna i Doharundan. Som handelsminister verkar jag således hemma, inom EU och i internationella sammanhang för att stävja protektionism och för att stärka det handelspolitiska systemet i tider av finansiell och ekonomisk oro. 71 BO (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Det är ett svar som ganska utförligt redogör för våra positioner när det gäller att värna frihandeln och för de grundläggande argumenten mot protektionism. Jag vill ändå säga något om varför jag ställde frågan till finansminister . Det var den självklara utgångspunkten att och hade kommit hem från i och när de kom hem uttryckte oron för protektionistiska tendenser i , och runt om i världen. Det var också ett skäl att ställa frågan till finansministern att jag tror att svaret på frågan hur man kan motverka protektionism i hög grad är allmänpolitiskt, finanspolitiskt och sysselsättningspolitiskt. Man kan inte besvara frågan hur man ska förhindra protektionistiska tendenser, som i grunden är uttryck för en skepsis till frihandel vi må tycka att den är fel genom att enbart hänvisa till att vi ska ha just frihandel. Detta alltså sagt för att något förklara varför jag hade ställt frågan till . Men jag är naturligtvis glad för att jag har fått det svar jag har fått. Det vill jag också understryka, även om jag tänkte försöka utveckla diskussionen lite på andra områden. Frågan är alltså varför protektionismen uppstår i den här krisen och vad man kan göra åt den. Finns det skäl att oroas? Ja, det finns naturligtvis skäl att oroas eftersom protektionism inte är lösningen. Men det är som jag sade inte heller frihandeln, utan svaret är framför allt politisk handlingskraft på andra områden. Vad är nämligen orsaken till protektionismen? Som jag ser det har årtionden av det jag lite förenklat vill kalla nyliberal utveckling släppt loss marknaderna finansmarknaderna och marknaderna på andra områden och rustat ned de politiska instrument som behövs för att hantera de problem som kan uppstå på en internationell arena. Då är det inte särskilt märkligt om människor när de ser att politiker inte klarar jobbkrisen, sysselsättningsproblemen och problemen på finansmarknaden i det läget vänder sig inåt mot nationen igen och söker sig till någon sorts protektionism. Det är inte lösningen, men det kan vara en rimlig reaktion, eftersom det är så att vi har fått internationella kapitalmarknader, internationellt verkande, gränsöverskridande företagsamhet och internationella banker. Men vi har inte systemen och de politiska verktygen för att hantera de problem som vi nu ser uppstå. I det läget, vill jag påstå, är reaktionen ganska logisk. Man säger: vänder vi oss inåt igen och söker tryggheten där. Svaret på frågan om hur vi motverkar protektionism är, som jag ser det, inte handelspolitik, utan det är allmänpolitik, finanspolitik, sysselsättningspolitik och krispolitik. 72 (): Tack för interpellationen och för svaret! Jag vill börja hemmavid. Vi har haft en väldigt kraftig försvagning av den svenska valutan . Det kallas växelkursprotektionism. Vi har förbättrat vår konkurrenskraft gentemot , ja, hela euroområdet men även gentemot . Det diskuteras inte så mycket i , men det har en protektionistisk effekt som i ett annat läge än detta sannolikt hade lett till motåtgärder mot . Man hade sagt att på ett osjyst sätt använde sin växelkurs för att förbättra sina företags konkurrenskraft. Den reaktionen kommer säkert om den utomordentligt svaga växelkursen skulle bli ett mer långsiktigt fenomen. När vi diskuterar protektionism brukar vi alltid berömma oss själva över att vi är frihandlare. Det är vi också, men jag tror ändå att man i ödmjukhetens namn måste medge att vi de facto just nu uppträder med en starkt protektionistisk extern politik. Jag tycker att infallsvinkel är väldigt tänkvärd. Den är förvisso inte ny, men det är ingen kritik mot . Om man ska fråga sig vad det är som driver protektionistiska krafter är naturligtvis frågan om vad som händer med dem som blir arbetslösa när deras företag slås ut viktig. Vi har traditionellt haft en skillnad mellan å ena sidan, där det inte finns några speciella trygghetssystem safety nets och de europeiska länderna å den andra sidan. Detta gör att den amerikanska protektionismen tar sig uttryck i krav på tullar, olika typer av handelshinder och invecklade juridiska processer för att bestämma om det är utlandet eller något annat som gör att människor blir arbetslösa. säger att nu har vi en annan situation. Han säger att nyliberalismen har erövrat världen, och därmed har den amerikanska modellen för protektionism spritt sig. Jag håller inte riktigt med om det. Jag tycker att det är en oriktig beskrivning utom på ett område, och det är bilindustrin. Där är det nämligen sektorspolitik. Det som vi i alltid har gjort och som säkert har skyddat oss mot protektionistiska krafter inom landet är att ha omfattande system för att individerna ska omhändertas om deras företag blir utkonkurrerade. Fokus har varit på individens överlevnad och återgång till arbete och inte på företagens och produktionens överlevnad. Därför menar jag att regeringens utpräglade linje med en jobbpolitik för full sysselsättning är en mycket stark antiprotektionistisk effekt av den politiken. Arbetslösheten går visserligen upp nu som en del av den internationella krisen, men regeringens linje med fokus på sysselsättning är i grunden en väldigt korrekt linje vad gäller att stämma i bäcken. Bilarna är dock ett mycket stort problem. Det är även bankerna, även om det är en lite annan karaktär på det. Hur man hanterar , för att återkomma till det, tror jag därför har en väldigt stor betydelse för möjligheter att driva en antiprotektionistisk linje inom Europeiska unionen. 73 Statsrådet (): Tack för inläggen från och ! Jag blir väldigt glad över att höra att ni båda också står bakom frihandel, och det är någonting som är väldigt viktigt för mig. Jag är stolt över att vi har en i stort sett enig riksdag som står bakom detta när jag företräder i EU. Det ger mig ett väldigt tydligt mandat att förespråka frihandel i alla lägen. Jag håller med om att det såg mörkt ut när och kom hem från . Det var väldigt mycket protektionistiska tendenser i omlopp, och det är det fortfarande. Det är också naturligt att protektionism uppstår i den här typen av lägen när det är finansiell kris. Man kan ganska snabbt dra en parallell till matkrisen och vad som händer då: Flera länder sluter sig. Man talar inte längre om export, utan man ser till att maten finns inhemskt. Jag tror att det i detta läge är väldigt viktigt att påminna sig om vad som hände under depressionen . Lösningen var inte att bli mer protektionistisk, utan lösningen handlade om ökad öppenhet, mer handel och bättre frihandelsavtal för att verkligen få i gång ekonomin igen. Där tycker jag att föregår med väldigt gott exempel, för tillsammans med att vi vill ha en ökad frihandel och att vi är ett väldigt exportberoende land har vi också bra trygghetssystem, precis som talade om. Det är väldigt viktigt i dessa tider med mycket oro. Naturligtvis tänker de flesta länder i första hand på hur de ska skydda sig själva i ett sådant här läge, men då är det ännu viktigare att vi också tänker på att vi är medlemmar i en europeisk union. Vi är 27 länder med tillsammans en halv miljard invånare. Det är därför ännu viktigare att fortsätta utveckla EU:s inre marknad för att kunna få en ökad handel här och också för att kunna vara mer kompetitiva globalt. Vi har i haft stora strukturomvandlingar. Jag anser att vi också har bra och väl fungerande trygghetssystem . Det ser vi inte minst nu när vi har krisen inom bilindustrin. Någonting som den borgerliga regeringen faktiskt gick till val på 2006 är jobblinjen. Det har också varit vår viktigaste prioritering hela mandatperioden rakt igenom och kommer så att fortsätta vara. Jag är alldeles övertygad om att vi kommer att lösa bilkrisen också vad det lider. Naturligtvis kommer det här att fortsätta vara väldigt besvärligt, precis som hela den finansiella krisen. Vi ser även banker som drabbas. Slutet finns inte här ännu, men jag är övertygad om att med den aktiva jobbpolitik vi för, med de trygghetssystem vi har och med det stora samförstånd i samhället som vi också har kommer vi att se en lösning på detta. 74 BO (): Både och ministern vill fokusera på trygghetssystemen i stället för stöd till bilindustrin exempelvis, trygghet för individen. Jag återkommer till det. Protektionismens bästa grogrund är just otrygghet, tror jag, att människor känner sig osäkra, inte att det är för lite eller för mycket frihandel. Grundproblemet är att människor känner sig utsatta och otrygga. Då vänder de sig inåt. I den här krisen är det egentligen också ett uttryck för en misstro mot politiken, i varje fall mot politikens förmåga att hävda sig i det internationella rummet på den globala scenen. Där har vi skapat en situation där företag och ekonomi, kapitalismen om man så vill, är internationella, men vi har underlåtit att skaffa politiska verktyg för att hantera kriserna på den scenen. Politiken är nationell, ekonomin är global. Sedan blir jag ändå lite förvånad över hur ni med så stort självförtroende kan hävda, och egentligen hålla med mig om, att det är trygghetssystem som det handlar om. Det är viktigt. ställer frågan: Vad händer med de arbetslösa när krisen slår till? Det är liksom frågan. Just det, exakt så. Vad har högeralliansen gjort sedan den tillträdde och bildade regering? Den började ju med att riva ned trygghetssystemen i väsentliga delar, försämra a-kassan, försämra sjukkassan. Man kallar det för att man har sänkt trösklarna till arbetsmarknaden. I själva verket har man öppnat portarna till bråddjupet, och människor har blivit otrygga. Jag får inte det att gå ihop. Den borgerliga krispolitiken har handlat om att man har sagt att man har gjort insatserna. Det är en budget som i allt väsentligt har lagts fram innan krisen slog till. Den borgerliga krispolitiken innebär faktiskt, med staten i olika skepnader, hundratals miljarder i garantier till banksystemet och det finansiella systemet. Jag säger inte att det är fel, för det är nödvändigt, men det är en krispolitik som haltar. Om man river ned trygghetssystemen, som ni har gjort, kommer det inte bara att drabba individerna, vilket naturligtvis är jätteallvarligt utan det kommer också att drabba just de finansiella systemen och de banker som man vill hjälpa. När människor tappar framtidstron och inte vågar investera och satsa, precis det som gäller för företag, drabbar det också det finansiella systemet. Det behöver och det vi socialdemokrater har efterlyst är att trygghetspaketet för banksystemet och finansmarknaderna kompletteras med ett trygghetssystem för medborgarna, för löntagarna. Höjning av a-kassan, väsentliga stöd till kommunsektorn för att förhindra att man där säger upp folk och skapar ännu mer arbetslöshet, framtidstro det är min poäng. Det lät ett tag som om vi nästan var överens om att trygghet är jätteviktigt i det här sammanhanget. Otrygghet är den bästa grogrunden för protektionism och inåtvändhet. Klasspolitik och orättvisor göder protektionistiska tendenser. Jag inser inte riktigt hur ni får det att gå ihop när ni står här och håller med mig, någonstans i alla fall, om att det nog är sant, trygghet för individen är jätteviktigt. gör ni tvärtom. 75 (): Tiden är kort. Jag tycker att det första man möjligen kan notera är att protektionistiska krafter oftast är starka i stora länder och inte i små länder. När vi säger att vi är frihandlare har vi det gemensamt med många små länder, oberoende av vilken ideologi som driver de här länderna eller vilken nationell regering som sitter där. För att ta tag i det som ändå fokuserar på, trygghetssystemen, skulle jag vilja säga att jag i långa stycken håller med honom, men inte om beskrivningen av regeringens politik, naturligtvis, för den syftar till fler människor i jobb. Medan och ser tryggheten i trygghetssystemen, i a-kassans nivå och omfattning och så vidare, ser jag tryggheten i en mer dynamisk arbetsmarknad som är lättare att komma in på och att få jobb på. Det är tryggheten, ungefär som det är i nära grannland . Tryggheten ligger i en mer dynamisk arbetsmarknad, kort sagt. Det tredje som jag skulle vilja säga är att det som gör dagens situation särskilt bekymmersam är att krisen är så väldigt synkroniserad över världen. kunde man säga att gick det upp i så gick det ned i . De frihandelsvänliga krafterna på ena sidan av motverkade krafterna på den andra sidan . Frihandeln hade alltid företrädare på olika sidor av beroende på konjunkturläget. är situationen globalt sett delvis annorlunda, bland annat på grund av synkroniseringen men också på grund av och . Det är ju de två länder, framför allt , som kommer att drabbas enormt hårt av en protektionism. Då är det verkligen inte fråga om a-kassa. Då är det fråga om svält, hunger och massmigration. 76 Statsrådet (): Jag ska börja med att försöka förklara mig lite tydligare eftersom inte riktigt verkade uppfatta det jag sade. Självklart håller jag med om att människor kan känna sig otrygga. Människor känner sig utsatta och det är då det uppstår protektionism eller åtminstone den typen av tankar. Det är just därför som det är så viktigt att vi kombinerar våra åtgärder med bra trygghetssystem. Jag måste säga att vi fortfarande har väl fungerande system. Det är inte tal om något annat och har aldrig varit heller från den borgerliga regeringens sida. Däremot håller jag inte med om lösningen att en höjning av a-kassan är den enda vägen ut. Det är inte den långsiktiga lösningen. Det handlar mycket mer om att skapa möjligheter för fler jobb. Det handlar dessutom om utbildningsinsatser. Jag var alldeles i och besökte . Jag besökte också där det sjuder av aktivitet. Det är väldigt många människor som vidareutbildar sig. Det var glädjande att se, speciellt i den regionen, när vi senare fick veta vad som har hänt med . Det är också så att vi redan har beslutat om flera stöd till svensk bilindustri. Det är det stora fordonspaketet med åtgärder som godkände . Det handlar bland annat om att utställa lånegarantier för lån tagna i Europeiska investeringsbanken. Det handlar om möjlighet till undsättningslån för att överbrygga likviditetsbrist, och det handlar om inrättandet av ett bolag som ska investera i innovationer som också är kopplade till fordonsindustrin på kommersiella grunder.