prot · GW09104 · 2009-04-22 00:00:00 — Jag ser flera problemområden. Det handlar om hur aktuella läroböcker ger en stereotyp bild av kvinnor och män. Det är skrämmande och oacceptabelt att skolan i stället för att bryta könsrollsmönster tvärtom tenderar att konservera desamma. Den satsning som vi tillsammans med Socialdemokraterna och genomdrev förra mandatperioden som innebar att kommunerna skulle utbilda en genuspedagog var bra men inte tillräcklig. De kommuner som har utbildat genuspedagoger har inte alla gånger förmått att använda sig av denna kompetens då de flesta fortsätter hundraprocentigt på sina ursprungliga tjänster. Det här är slöseri med kunskap som är nödvändig för att vi ska nå ett jämställt samhälle. Därför vill vi göra ytterligare en satsning på genuspedagoger. Därmed yrkar jag bifall till reservation 39. 4 (): Jag yrkar bifall till reservation 9 om möjligheten att stänga skolor. Vi debatterar alla motioner från allmänna motionstiden om . Det är egentligen synd att den moderatledda regeringen inte har lyckats komma fram med en skollagsproposition. Då hade denna debatt fått lite fart, och den hade varit meningsfull. är den meningsfull såtillvida att vi på en mer teoretisk nivå kan diskutera hur vi vill ha skolan. Jag misstänker att regeringssidan inte kommer att kunna ge oss några klara besked om vad framtiden innehåller. Det är bedrövligt. Det är också synd att utbildningsministern inte tycker att det är viktigt att i riksdag diskutera framtid och att han återigen lyser med sin frånvaro. Jag har svårt att komma ihåg när han senast deltog i en debatt med utbildningsutskottet. Det kanske hände i början av mandatperioden. Jag är inte säker. Han verkar i alla fall vara frånvarande och inte intresserad av att debattera med . Det är bedrövligt att regeringssidan inte lyckas få fram skollagen, vilket man förra mandatperioden sade att man skulle klara. Den moderata skolpolitiska talespersonen, , sade då att alliansen skulle klara av att förhandla fram en sådan . Det vore intressant att se vad som har hänt med de tre månaderna. Vi har ingenting att prata om på den sidan från alliansens sida. Man verkar mest skjuta allt till långbänk. Det är klart att det är svårt att komma överens. Vi får avvakta och se hur man kommer överens och vem det är som vinner. Är det förstatligande av skolan? Är det mer liberala skolsyn eller är det eller ? Vi vet inte. Det betyder att vi inte kan veta hur skolan går vidare. I stället är det vi från oppositionen den rödgröna sidan som utvecklar våra visioner. När vi tittar på alla motioner som har lagt fram om och som vi debatterar här ser vi att det mycket handlar om hur vi får en bättre kunskapsbaserad skola, en modern skola lite av det vi fick höra på det ytterst intressanta seminarium som utbildningsutskottet och arbetsmarknadsutskottet anordnade i går. Behållningen för min del var att vi har pratat om att kunskap, utbildning och högskolebehörighet är en konkurrensfördel i globaliseringens värld. fick vi, på ett välgrundat sätt, höra att det egentligen inte är en fördel utan en förutsättning. Det är grundnivån i det framtida kunskapssamhället. Utan detta är risken för arbetslöshet överhängande inom alla samhällsområden. Då måste man fråga sig hur vi arbetar i om det, trots att vi i har en väldigt bred gymnasieutbildning, har ändrats från att vara en fördel till att vara en förutsättning. Vi måste nu våga diskutera de här viktiga frågorna. Min fråga till allianspartierna är: Vågar ni ta steget att avskaffa timplanen till exempel? Det är något som vi i har drivit . Det är mest välutredda och välutvärderade försök, ett av de allra största försöken som har genomförts inom svensk skola . Sedan dras det i långbänk och förlängs för att ingen vågar fatta ett beslut som enligt försöksresultaten skulle ge skolorna större flexibilitet, större möjlighet att anpassa sig till elevernas förhållanden och möjlighet att arbeta vidare mer dynamiskt och mer utifrån elevernas och de lokala förutsättningarnas behov. Att anpassa skolan till individerna tycker vi i vore ett bra sätt att få ytterligare fart på skolans arbete med att uppnå bättre resultat. Hur ser det ut med möjligheten för lärarna att få utbildning utifrån forskningsbaserade metoder? Hur ser det ut med möjligheterna för alla skolor att ha samma villkor och öppna för mer pedagogisk frihet även för kommunala skolor? Vi vet att starkare centralstyrning knappast gynnar den lokala entusiasmen och kreativiteten vare sig hos eleverna eller i skolorna. Förutsättningen för lika villkor och större frihet är naturligtvis en klar tillsyn och uppföljning av vad som skapas i skolorna. Med andra ord handlar det om att man äntligen, från alliansens sida, vågar sätta ned foten när det gäller att snabbare stänga skolor som inte håller måttet, att avskaffa den automatiska rätten för friskolor att bedriva fortsatt verksamhet och att det prövas juridiskt, vilket den motion där vi reserverar oss handlar om. Det handlar också om att äntligen införa vitesföreläggande. Det är något som som jag satt i föreslog på förslag av 2001, tror jag. har frågan dragits i långbänk. vet vi inte var alla partier står i frågan. Det vore intressant att veta om ni har kommit överens om frågan inom alliansen. Ni har ju fortfarande inte lyckats presentera ett förslag till skollag. Mycket av detta är förutsättningar för en modern skola . Jag vill också lyfta fram något som vi i har engagerat oss mycket i och som jag själv är engagerad i på grund av att jag bor i , nämligen undervisning på elevernas modersmål. Till oss i kommer flera hundra elever direkt från till förberedelseklasser. De har svårt att klara all undervisning på svenska från början. Det är, rättare sagt, omöjligt. Ska de kasta bort tiden medan de lär sig svenska? Ska de vänta med att gå vidare i matte, engelska, fysik etcetera tills de har lärt sig svenska perfekt eller ska vi utnyttja möjligheten att det är elever som kommer från storstadsmiljöer och ofta är välutbildade? Ska de inte få gå vidare i ämnesutvecklingen parallellt med att de lär sig svenska genom att vi har ämnesundervisning på modersmålet? Det är något som vi i också tycker är kunskapsfrämjande. Vi får bättre resultat genom det. Man möter det gemensamma målet genom att både lära sig svenska och utvecklas i ämnet. Det är sådana frågor som är viktiga när det gäller att se vart är på väg. Hur utvecklar vi den svenska skolan på ett konstruktivt sätt för att nå kunskapsmålen? Jag kan konstatera att allianssidan passar eftersom man inte har lyckats komma överens . Det är beklagligt. Vi behöver faktiskt nya förslag. Vi behöver en utveckling av den svenska skolan som inte går tillbaka till att försöka begränsa kunskaper utan utvidga dem med större individualisering, större möjlighet till lokala utvecklingar och mångfald. Det är där vi växer. 5 (): Det har varit stort fokus på skola och utbildningspolitik . Det är nog ganska länge sedan om någonsin det var ett så stort arbete kring skol- och utbildningsfrågor som det har varit . Under de som har gått sedan valet har alliansregeringen börjat på det stora arbetet med att lägga grunden för reformarbetet och stärka den svenska skolan. Det är en skola som ges förutsättningar att vara mer flexibel, en skola som ges förutsättningar med tidiga insatser, individuella möjligheter och stöd samt med en bra utvärdering allt för att stärka den enskilda elevens möjligheter och utveckling och chans att uppnå sina mål. Det är en rättvis skola som alliansregeringen är på väg att bygga. Skolans huvuduppdrag är ju att se till att eleven får tillräckliga kunskaper för att kunna komma ut i arbetsliv, i fortsatta studier och klara sig i samhället. För att kunna sätta fokus ännu mer på skolans huvuduppdrag har vi sett att det behövs fler reformer och ett kontinuerligt arbete för att ge lärarna och eleverna i skolan de verktyg de behöver. Vi vet att mycket är väldigt bra i svensk skola. Vi har många duktiga och engagerade lärare och rektorer runt om i vårt land. Men vi får inte blunda för de utmaningar som också finns. Jag tycker att det är synd att ett par av talarna som har varit uppe och diskuterat tidigare i debatten inte vill ta dessa utmaningar till sig. Vi har gjort det, och vi vill ge bättre förutsättningar. Utmaningarna för den svenska skolan ligger bland annat i den ökade kunskapssegregering som har pågått och i den minskade likvärdighet som vi ser inom skolor och mellan skolor. En annan utmaning är att en fjärdedel av de svenska eleverna som lämnar inte har tillräckliga kunskaper, och det har vi också sett . Vad ger det för resultat? Jo, det leder till att alldeles för många inte kan ta steget in på gymnasieskolan och inte ens kan komma ut i arbetslivet. Detta går som en röd tråd. En tidig utslagning i skolan där man inte får med sig basfärdigheterna och inte kommer igenom och gymnasieskolan gör att man hamnar i ett långvarigt utanförskap. Det är inte en rättvis skola. En tredje utmaning är att stärka lärarna, deras status, deras utbildning, deras fortbildning men framför allt redskapen i vardagen så att de kan använda dem och utveckla dem inom sin profession. Det gäller för lärarna att kunna se ledarskapet och att de får verktygen i handen. Det har vi också fokuserat på. För att eleverna ska lyckas och må bra i skolan krävs det att det också ges förutsättningar för lusten att lära i skolan. Det är kanske den största utmaningen att eleverna ska ha den verkliga lusten till kunskapen och till lärandet. För att det ska genomsyra skolan behöver vi också se till att dessa verktyg kommer på plats. Man behöver ta steget vidare, som vi nu har gjort, från de ganska fyrkantiga arbetsmetoderna och tankesätten som den tidigare s-märkta regeringen hade. Vi måste se till att öppna upp för flexibiliteten och det individuellt anpassade lärandet. Stöd och hjälp och en bra utvärdering måste också gå hand i hand inom skolan. Tidigt stöd anpassat till varje enskild elev tillsammans med en utvärdering gör att vi rustar varje enskilt barn på bästa sätt för att lyckas. Jag skulle vilja påstå att vi inom allianspartierna och inom den nuvarande regeringen har ett annat synsätt på själva individen än vad den tidigare regeringen hade. Vi vill utgå från den enskilda människan. Vi vill sätta eleven i centrum vad gäller valfriheten och flexibiliteten. Vi är nämligen övertygade om att det är de tidiga insatserna som är viktiga i stället för att man lagar och lappar i efterhand som gjordes under alldeles . Det ska vara en skola som erbjuder ramar och kramar från dag ett i stället för att sätta in åtgärder . Vi vill också satsa på det entreprenöriella lärandet och entreprenörskapet inom hela utbildningssystemet. Det är viktigt att eleverna får med sig en annan typ av ta-sig-församhet än vad som finns . Ett entreprenöriellt lärande ska genomsyra skolans arbete. Fokus på detta läggs i de propositioner som har lagts fram och som kommer att läggas fram framöver. Kvaliteten i utbildningssystemet blir inte högre eller bättre än de lärare och rektorer som vi har inom skolan och utbildningen. Det syns tydligt att en framgångsrik skola har just ledarskapet i fokus. Vi har alla fått ta del av rapport, och vi har sett genomgångar där detta visas extremt tydligt sambandet mellan ledarskap, pedagogik och ett bra skolresultat. Ledarskapet på en skola kan också vara helt avgörande för hur stämningen är på en skola och för hur kunskapsresultaten blir. Ledarskapet är överordnat både resurser och andra sociala delar kring en skola, det vet vi. Ledarskapet hos rektor och lärare i varje klassrum och i varje situation är viktigt. Att det finns utbildade lärare, att läraren har höga förväntningar på sina elever och att det finns en flexibilitet för den enskilda eleven är överordnat allting. Det är framgångsrika skolors , något som har varit en ledstjärna för oss i vårt arbete. Jag tänkte nämna några delar från regeringens reformarbete som är kopplat till det betänkande om som vi debatterar . Detta reformarbete möter de utmaningar som vi ser inom skolan för att man ska kunna ge tidiga insatser och en mer individuellt anpassad skola som vi vill ha. De tidiga insatserna började vi med redan från start och genomförde den läsa-skriva-räkna-satsning på som ska stärka basfärdigheterna i skolan. Dessa pengar kan användas till specialpedagoger, till sommarskola och till andra typer av insatser allt för att tidigt stärka elevernas baskunskaper. Speciallärarutbildningen kom tillbaka och startade . Det är också riktat till de elever som behöver stöd och hjälp. kommer mål och nationella prov i svenska och matematik att införas i trean för att man ska kunna göra en utvärdering av om de insatser som görs i skolorna ger resultat. Ingen ska hamna efter, och ingen ska kunna gå osedd genom skolan. Vi har det stora lärarlyftet på närmare 4 miljarder för att stärka lärarnas verktygslåda. Vi har också en MNT-satsning matte, naturkunskap och teknik på för att stärka eleverna framöver. Vi har också ett forskningsbaserat åtgärdsprogram mot mobbning för att öka tryggheten i skolan. Vi stärker ledarskapet med en ny rektorsutbildning. Det entreprenöriella lärandet kommer med strategi för entreprenörskap. Den stora skollagen som Socialdemokraterna lade i byrålådan och som de inte orkade eller egentligen inte ens kunde komma överens om med sina dåvarande samarbetspartier är i slutskedet och kommer att presenteras . Där ligger också mycket av det som är inbakat i dagens betänkande. Förutom de konkreta åtgärderna har regeringen gett 18 miljarder i extra resurser och extra skattesänkningar för våra kommuner runt om i landet. låg det i den ordinarie budgeten en förstärkning på plus de extra 7 miljarderna för att vi ska se till att vi fortsatt kan ha bra välfärd en bra vård, en bra skola och en bra omsorg i våra kommuner. Det handlar om resurser men också om konkreta åtgärder. Om man tittar på oppositionens reservationer är det en väldigt spretig hög. Utomstående som också läser betänkandet kan nog fundera på om det över huvud taget finns något alternativ i vad gäller skol- och utbildningspolitiken och om det någonsin kommer att finnas ett alternativ. Av de 69 reservationerna är det endast två reservationer som är gemensamma för s, v och mp i detta tjocka betänkande. Det är alltså spretigt värre och oenigt värre. Socialdemokraterna vet fortfarande inte vilket ben de ska stå på. Å ena sidan följer de nu regeringen i flera olika delar. Men å andra sidan får vi höra att det i en debatt sägs en sak, i nästa debatt en annan sak och i en tredje debatt ytterligare någon annan sak enligt någon arbetsgrupp. Det är svårt att veta vad ni egentligen tycker. Vet ni själva var ni står i skolpolitiken? Men den klassiska socialdemokratiska politiken är sig ändå lik så lite valfrihet som möjligt, staten ska bestämma mer och människorna mindre. Men det som är bra det vill jag säga är att ni har ändrat er och också följt regeringen i flera delar när det gäller mål i trean, nationella prov och betyg. Men kan vi lita på det? Kan svenska folket lita på den breda överenskommelse som gjordes och det blocköverskridande beslut som fattades i ? Kan vi lita på att ni fortsätter med detta? fortsätter också sin kamp. Man är mot väldigt mycket. Man är mot friskolor, mot betyg och mot läxor. Det är mer viktigt med enhetlighet än frihet och mycket annat. Pengar och resurser är det som löser allt, inte hur och vad man ska göra. Det finns bara ett alternativ i svensk skol- och utbildningspolitik, och det är det som regeringen står för en skola för rättvisa, en skola för möjligheter och en skola för chanser för varje enskild elev. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. 6 () replik: Jag har en känsla av att anförande kommer att gå till historien. Hur man i detta ekonomiska läge kan tala i om skolpolitiken utan att nämna den kris som kommunerna just nu drabbas av är ganska fantastiskt. Fram till slutet av anförandet när hon började angripa oppositionen och använda tiden till det kunde jag skriva under på nästan varenda mening som sades lust till lärande, kvalitet, hur viktigt det är att se varje individ, att ge rätt förutsättningar, att starta tidigt med insatser och så vidare. Problemet är att nu räknar med att 12 000 personer ska bort från kommunerna . Jag vill därför fråga majoriteten: Hur många av lärarna kommer att få gå ? På vilket sätt ökar det möjligheten att se varje elev? På vilket sätt ökar det likvärdigheten i skolsystemet om vi gör oss av med tusentals lärare, precis som vi gjorde under 90-talskrisen? Det är ett vägval man måste göra, och det är inte bara jag som säger det. Jag läste att sagt: Vi beklagar att kommunerna inte får extrapengar och inga specialdestinerade pengar till skolan i den vårbudget som regeringen presenterat. har fyllt i med: Det här kommer inte att räcka för att stoppa varselvågen mot lärare och kommuner. Pengarna måste komma skolan till del . Det är nu lärare varslas. På något sätt måste vi försöka hålla ordning på vad som är viktigt att göra just . Det ansvaret bär ni, . Ni väljer att inte prioritera skolan och ge dessa garantier så att de ska kunna behålla lärarna. Jag tror att det är fel prioritering. Min fråga kvarstår: Hur många tusen lärare räknar majoriteten med kommer att försvinna från skolor ? 7 () replik: Det är, skulle jag vilja säga, tur och mycket bra för svenska kommuner och landsting att fick en borgerlig regering vid valet . Det har gjort att vi kunnat föra en finanspolitik som innebär att vi nu i detta krisens läge, den värsta globala krisen sedan , och trots den påfrestning som det innebär, kan stå relativt starka i . Om Socialdemokraterna hade lett , med den slösapolitik som de förde, hade vi inte kunnat göra de offensiva investeringar som vi gjort under dessa år. Det gör att kommuner och landsting står bättre rustade än de hade gjort om Socialdemokraterna hade styrt. Det är en tuff tid. Det är en tuff tid för den statliga politiken, för landstingspolitiken och för den kommunala politiken. Därför måste vi se till att genom de förstärkningar som görs 2009 med 18 miljarder, 2010 med 21 miljarder samt de 7 miljarderna extra ge ekonomiska muskler och dämpa så mycket som möjligt. kan vi inte bara skrota den idé- och utvecklingspolitik som vi vill se. Vi ger både resurserna och möjligheterna, och vi lyfter också fram verktygen. Det klarar inte Socialdemokraterna av att göra, och det tycker jag är synd. 8 () replik: Det är magstarkt att stå och berömma sig om finanspolitiken från regeringens sida. Ni ärvde ett överskott i statens finanser på 70 miljarder, , och lyckades med konststycket att sänka skatterna med 80 miljarder, mest för dem som redan har mest i samhället. ser vi framför oss ett underskott i statens finanser på 150 miljarder. Det är en briljant stark finanspolitik! Ni sparade verkligen i ladorna för de svåra tider som kom! Det känns dock inte så tvärtom. Oavsett hur det är med det måste ni väl ha räknat på detta. Ni måste väl ha gjort en bedömning i er vårbudget nu tillför vi inte kommunerna det som de krävt , nu tillför vi hälften av det som säger att kommunerna behöver för att inte fortsätta att säga upp lärare. Därmed har ni gjort en bedömning, nämligen att ni ger ungefär hälften. Betyder det att det är ungefär 12 000 lärare och annan skolpersonal som ska bort ? Hur många räknar ni med ska bort? Är det en rimlig nivå för att stärka skolans utveckling, för att fler ska nå måluppfyllelsen, för att se varje barn, för att ge nya verktyg till skolan? Ni har väl räknat på detta? Hur många tusen lärare räknar ni med ska försvinna ? 9 () replik: Trots den enorma tillväxtperiod som vi var inne i hade vi den högsta ungdomsarbetslösheten i på många, . Vi hade en skola där utslagningen var stor. Det individuella programmet var det största eller näst största. Ungdomar klarade sig inte igenom och gymnasieskolan utan gick direkt ut i arbetslöshet. Det var under socialdemokratiskt styre i en period av tillväxt utan like i . Om det är några som står för det kalla, kyliga klimatet så är det Socialdemokraterna som inte rådde på ungdomars möjligheter, chanser, i skolan eller på arbetsmarknaden. Det var Socialdemokraternas ansvar, och försöker vi bygga någonting annat. Jag förstår inte riktigt hur Socialdemokraterna tänker. Vi befinner oss i en global finanskris. Den drabbar inte bara , för då vore det någonting helt annat. Det är en global finanskris. Stora delar av världen är i en recession. Den kommer inte att gå obemärkt förbi någon ingen kommun, inget landsting, ingen region och inte heller den svenska staten. Vi måste se till att dämpa verkningarna så gott det går och ge förutsättningar , muskler i form av resurser men också redskap. Även om vi från statens sida delade ut alla pengar vi kunde skulle det inte spela någon roll, för krisen skulle ändå inte gå obemärkt förbi. Om Socialdemokraterna tror det har de inte riktigt koll på ekonomin och politiken. Vi ger redskapen och resurserna för att så bra som möjligt hantera detta, och när det vänder ska den svenska skolan vara redo. 10 () replik: Jag vill fortsätta där slutade. Vi har en unik situation i landet. Jag lyssnade mycket noggrant på inlägg, och jag kan liksom säga att jag ställer upp på mycket av det som sades, bland annat att vi behöver göra tidiga insatser. Det tror jag att alla skolpolitiker, åtminstone de jag känner, är överens om. Det behövs mycket mer av det. Vi kan titta på som genom att vara bättre än på att sätta in tidiga insatser också når bättre resultat. Då är frågan: Hur klarar man det i en värld där kommunerna tvingas varsla inte bara på grund av ett minskande antal elever utan på grund av att skatteintäkterna tryter, finanskrisen slår till? vägrar alliansregeringen att skjuta till extra pengar . Det finns pengar och man tricksar med pengarna genom att överföra dem . Hur kan stå och försvara neddragningarna när det antagligen kommer att leda till den största lärarminskningen ? Då tog det att återställa nivån. Hur kan alliansen stå i kammaren och försvara detta och på inget sätt förklara att man är beredd att ta konsekvenserna av det? Är beredd att undanta skolan från nedskärningarna i Kommunsverige? 11 () replik: Det är bra att , precis som , håller med om mycket av det som vi gör, bland annat vad gäller tidiga insatser. Frågan är varför inte ni, , genomförde detta när ni hade makten och möjligheten. Varför var det inte viktigt då? Det var ju inte det. De stora insatser som görs kom ni inte ens i närheten av ni var i majoritet. Det är vi som har sett till att de möjligheterna och resurserna skapats. Det gäller till exempel läsa-skriva-räkna-satsningen där det läggs som skolarna i landet kan få del av. Vi stärker den kommunala sektorn med 2009 och med . Därtill kommer extrasatsningen på . Det gör vi för att vården, skolan och omsorgen ska kunna få resurser. Men det är klart att vi inte bara kan se till det. Kommuner, regioner och staten måste ta sitt ansvar på alla nivåer. Det kommer att vara några tuffa år. Vi kan inte blunda för dem. Men vi kan inte heller blunda för de andra delar som vi behöver se till: redskap i form av utvärderingar, insatser och en ny typ av styrning och möjligheter i ledarskapet. Vi tänker inte blunda för dem. Det är synd att ni gör det. Vi vill ge de redskapen till varje skola, varje lärare och varje rektor. Det är vår idé, och det är det som vi också genomför. 12 () replik: Vad alliansen föreslår vet vi väldigt lite om, eftersom ni fortfarande inte har presenterat skollagen. Det är en massa ord här, men ingen verklighet. Jag föreslår att tar ett steg utanför den här kammaren och diskuterar detta med till exempel Kommuner och Landsting på andra sidan Strömmen. Jag satt själv i ledning förra mandatperioden. Jag minns mycket väl när deras ekonomer då själva sade att de hade fått så mycket resurser att de inte kunde klaga över någonting. är moderaten ordförande. Visserligen tackar han ödmjukt för de allmosor han har fått av regeringen , men han står tydligt och säger efter varje budget att det inte räcker.