prot · GX0948 · 2009-12-11 00:00:00 — Har man den ingången är det klart att man slår undan benen och trovärdigheten i fråga om en reglerad invandring och att ett nej är ett nej. Jag vidhåller lite grann denna skillnad. bör tala om för mig om det ska vara en skillnad mellan ett ja och ett nej. 34 () replik: Självklart kan man tolka att den reglerade invandringen innebär att det ska finnas lagar och regler för hur invandringen ska gå till. Då kan jag ställa mig bakom en sådan formulering. Självklart ska det finnas lagar och regler som talar om hur saker och ting ska gå till. Men när den reglerade invandringen används som en princip för att begränsa, oavsett lagar och regler, står jag inte bakom den formuleringen. Jag har läst många avslagsbeslut , och där står det att den reglerade invandringen får anses stå över till exempel . Vi har en barnportalparagraf i vår utlänningslag för att tillvarata barnens intressen. En sådan formulering som brukar finnas i avslagsbesluten strider både mot barnportalparagrafen och mot . Då följer vi inte de lagar och regler som finns när vi fattar beslut, utan då är det principen om den begränsade invandringen som får råda i stället. Självklart kommer det alltid att vara så att alla inte kommer att få ett ja på sina ansökningar. Alla har inte asylskäl eller skyddsbehov, och då kommer det att bli ett nej. Men om lagen anses rättvis är det inte heller ett stort problem. är det så att många av dem som får avslag faktiskt återvänder. De som upplever att de har fått ett rättvist beslut återvänder utan några större protester. Det är de som upplever orättvisa i besluten som faktiskt stannar kvar. 35 () replik: Jag tror inte att det är speciellt ovanligt att de som får ett nej inte tycker att det är rätt. Det brukar vara så i många andra fall också. Men vad faktiskt säger är att domstolarna inte följer lagen. Det är faktiskt vad hon säger. Det står också i er reservationstext att ni ifrågasätter domstolarna. Från regeringen och alliansen följer vi praxisbildningen. Detta har varit i gång ganska . I det första svaret som vi har fått om hur det har fungerat har det sagts att det fungerar väl och att det har blivit mycket rättssäkrare. Jag känner mig trygg i denna process. Men jag kan också konstatera att står för amnesti. Jag tycker att det är ett stort och svårt ansvar att ta att skapa möjligheter för ett skuggsamhälle. 36 () replik: Utan att med ett ord beröra min utsträckta hand fortsätter i stället att försöka ifrågasätta socialdemokratins hållning i migrationspolitiken. Jag kan säga till att vi står fast vid vår syn på både den reglerade invandringen och den problematik som inryms i en diskussion om amnesti eller regularisering, därav min utsträckta hand till att föra en diskussion. Jag tror att det finns skäl att vi för den diskussionen bredare bland alla partier för att hitta en konsensus att stå emot de krafter ute i samhället som har helt andra uppfattningar. Jag tror att det finns förutsättningar att föra en bredare diskussion. I stället för in ett resonemang om den splittring som skulle förekomma inom den rödgröna alliansen. Hos oss pågår precis den diskussion som har pågått också inom era partier i regeringsalliansen inför regeringsbildandet . Många här minns, vilket redovisade, vad , stod och sade i denna kammare före valet . Vad var deras uppfattning om regularisering och alla de saker som nu försöker lägga i famnen på oss i oppositionen? Jag tror att det finns skäl att fundera över den utsträckta handen. Det finns ett värde i att inom politiken på detta område finna en bredare majoritet för att stå emot de krafter som finns ute i samhället därför att på detta område har ett ansvar utifrån vår historik att verka för en human flyktingpolitik i . 37 () replik: Jag försöker inte så någon split utan jag försöker utröna vad en rödgrön regering skulle fatta för beslut, och det är inte lätt att se. Det är skälet till att jag vill ta upp och klarlägga detta. I skrev och en artikel. Där står det: Det är ingen hemlighet att vi varit djupt oense med Socialdemokraterna om flyktingpolitiken. Lite längre ned skriver de: Vi kräver därför att papperslösa och gömda genom ett engångsbeslut skall få möjlighet att stanna i . Då är min fråga till : Kommer du att acceptera en amnesti? 38 () replik: var inte ledamot av och minns kanske inte den diskussion som förekom här i kammaren. Men det går att läsa i protokollen om hur också fick ta strid mot de nuvarande kamraterna i regeringsalliansen i frågeställningar. Men likväl finns det skäl att försöka titta på om det går att finna en bredare majoritet i riksdag därför att detta politikområde har en sådan betydelse och ett sådant värde när det gäller just att se på människor som är på flykt från krigszoner och oroshärdar ute i världen och behöver känna det skydd som man kan få i . Min fråga kvarstår. Men efter ett par replikskiften har jag inga stora förväntningar på att regeringsalliansen är beredd att försöka bredda samsynen i fråga om de stora greppen kring historia som ett land som står för en stor humanitet när det gäller migrations- och flyktingpolitik. tog upp olika frågeställningar här. Det var ett replikskifte mellan och . Men jag har i frågesvar från ministern också fått sådana signaler som nu lyfter fram när det gäller synen på synnerligen ömmande omständigheter i praxisbildningen. Men vi har också domare, och det är det som är problemet just . En helt oenig överdomstol har tre olika uppfattningar om utslaget i en dom som ska vara praxisbildande för det fortsatta arbetet. Detta borde vara en signal om att det finns skäl att göra denna översyn av begreppet synnerligen ömmande omständigheter i utlänningslagen . Tydligen fungerar praxisbildningen inte när man landar i detta slutresultat. 39 () replik: I mitt anförande lyfte jag upp att det är viktigt att titta på detta med särskilt ömmande omständigheter. svarar dock inte på min fråga, så jag vet ännu inte om en rödgrön regering kommer att ge amnesti. Det finns tre grundpelare på migrationsområdet. En är instans- och processordningen, och jag hävdar att en amnesti raserar respekten för denna. En annan är att vi har arbetskraftsinvandring, och jag har fortfarande inte fått något svar på hur en eventuell rödgrön regering kommer att arbeta på det området. Vi vet att två av de partier som vill bilda regering tillsammans med socialdemokratin inte är för harmonisering. Med andra ord: Vi har inga besked om vad som händer efter valet om parti får bilda regering. 40 (): har två ärenden att diskutera . Jag tänker lägga mitt huvudfokus på den här diskussionen, som är mer övergripande och, tror jag, mer intressant än den ganska tekniska diskussion som följer. Jag kommer såklart att gå upp även i nästa debatt och yrka bifall jag anar också att det finns ett antal frågor från oppositionen men jag kommer inte att ägna mycket tid åt det anförandet. En sak tycker jag har varit ganska tydlig : Trots att vi har varit inne i den svåraste lågkonjunktur vi sett i har det inte funnits strömningar, generellt i eller i denna kammare, som krävt att vi ska strypa migrationen till . Det tycker jag är en styrka som säger en hel del om den grundläggande svenska inställningen till migration och de grundläggande svenska värderingarna när det kommer till att ha en öppen och human migrationspolitik. Till syvende och sist uttalas ett samhälles grundläggande värderingar ganska mycket av vilken migrationspolitik som förs. Väljer man att föra en migrationspolitisk linje där man stänger gränserna och gör det svårare för människor att komma till landet säger det en del om slutenheten hos de människor som bor och verkar där. Det säger också en hel del om den politiska majoriteten. Sanningen är dock att vi oavsett partifärg i kammaren har den grundläggande värderingen att vi ska ha en öppen och generös migrationspolitik. För mig har det varit tydligt att vi måste försöka få lite ordning och reda på migrationspolitiken, något vi inte har haft på väldigt . Grunden för att få ett system där vi kan ha ordning och reda och veta varför och på vilken grund man kommer är att vi måste ha tydligare kategoriseringar och en mer rättssäker process. Därför har vi välkomnat den nya instans- och processordningen, som har skapat en betydligt större rättssäkerhet än vi någonsin har haft i migrationspolitiken, skapat ett tvåpartsförfarande och i allt väsentligt dömt som ett bra system. Det betyder dock inte att allting är komplett. Vi kommer att återvända till ett antal saker, som redan har varit uppe i diskussionen och som kommer att diskuteras framöver, som vi kan komma att behöva se över. Det gäller att ha det grundläggande fundamentet en lagstiftningsmodell som vi fattar beslut om och ett rättssäkert domstolsprövande som sedan avgör huruvida man får stanna eller inte, om man uppfyller asylskälen eller om man kommer hit som arbetskraftsinvandrare. Vi pratar huvudsakligen om tre linjer i migrationspolitiken. En är att man kommer hit som arbetskraftsinvandrare, något som inte var möjligt fram till bara för ganska precis . trädde arbetskraftsinvandringsreformen i kraft, en reform som har varit oerhört god för landet. Den har också visat att trots att vi befinner oss i en av de djupaste lågkonjunkturerna på länge är det inte alla företag eller alla branscher som befinner sig i en svacka. Många behöver fortfarande utvidga och expandera sin verksamhet och hade inte kunnat göra det på ett bra sätt om vi inte hade haft möjligheten till arbetskraftsinvandring. Jag kan inte den exakta siffran, men någonstans över 5 000 människor har kunnat komma och fylla hål på den svenska arbetsmarknaden som annars inte hade kunnat fyllas. Därmed har de företagen och de arbetsplatserna kunnat fungera och utvecklas bättre än vad de annars hade kunnat göra. Det andra är asylpolitiken, där vi här inne tar fram den grundläggande lagstiftning som sedan bedöms av den nya instans- och processordningen. Det tredje handlar om dem som inte kan söka sig till men som behöver komma hit, de som oftast befinner sig i den absolut svåraste situationen. Det är de som befinner sig inom ramen för vidarebosättningsprogrammen, en grupp som vi i alldeles för ofta glömmer att diskutera. Vi vet att det bara i finns uppemot två miljoner irakier i flyktingläger utan medel att kunna ta sig därifrån. Här har vi ett jättestort ansvar att med de värderingar vi har i hjälpa till att öka kvoten av människor som kommer hit på vidarebosättningsprogrammen. Ska vi ha det här systemet, som börjar få tydliga gränser och konturer så att människor vet på vilka skäl de får komma hit, innebär det att man inte kan nagga det i kanterna. Med det menar jag inte att vi ska göra livet jäkligt för den som är här och söker asyl. Det ska vi underlätta så långt det går. Vad jag menar är att man inte får rubba fundamenten för systemet. Där har oppositionen ganska tydliga problem. Det har ställts frågor, bland annat till , om den diskussion som fördes i kammaren innan den nya instans- och processordningen trädde i kraft där bland annat mitt parti, och , som ingår i regeringsalliansen, var förespråkare för en allmän amnesti. Varför var vi det då, och varför är vi inte det ? Jo, det beror på att vi då befann oss i ett läge där vi skulle gå ifrån ett system som inte var rättssäkert in i ett nytt skede med en rättssäker process, den nya instans- och processordningen. I det läget hade det varit rimligt att göra en nollställning av systemet och ge en allmän amnesti. Att ge en allmän amnesti , efter att den nya instans- och processordningen har börjat verka, skulle innebära att vi säger: Vi litar inte på den nya instans- och processordning som vi själva har förordat och som sju partier gemensamt i denna kammare har röstat för. Vad skulle skälen för den som får nej vara att åka hem? Om man inte uppfyller de grundläggande kraven för att bli arbetskraftsinvandrare eller för att komma hit på asylskäl enligt utlänningslagen utan får avslag, vad skulle skälen vara att åka hem när vi säger att man ska ha rätt till skola, sjukvård och allt annat som detta land erbjuder svenska medborgare? Mitt parti, , förordar skolgång för de barn som är här, även barn till gömda och odokumenterade migranter. Mitt parti förordar också vård på lika villkor. Vård på lika villkor är dock inte oproblematiskt, och det krävs att vi har en diskussion om detta. En fråga är vilka det är man ska ha lika villkor som. Är det som oss svenska medborgare? Vi får ju så kallad gratis eller subventionerad sjukvård därför att vi är med och betalar skatt. Genom vårt medlemskap i staten får vi denna förmån. Om våra vänner från är här och skadar sig är det franska staten som betalar via den franska statliga försäkringen. Om en amerikansk medborgare skadar sig i ser man ifall delstaten i fråga har en försäkring. Har inte delstaten en försäkring ser man om individen i fråga har en privat försäkring. Har individen i fråga inte en privat försäkring får man ett inbetalningskort för den vård man fått. Vilka är det alltså vi ska erbjuda lika villkor som? Ja, uppenbarligen inte någon av de här grupperna. Vad vi då indirekt säger är att man utan att vara medlem i landet, utan att befinna sig här på lagliga grunder, utan att betala skatt och utan att behöva blanda in sin egen eller hemlandets försäkring ska erbjudas gratis vård. Det är egentligen att säga att vi ska erbjuda vård på helt andra grunder än vad vi erbjuder någon annan. Det här måste man kunna problematisera. Migrationspolitiken är ett område som ständigt kommer att vara föremål för debatt och diskussion. Det hänger i grund och botten samman med att det för att vi ska få ett rättssäkert system måste finnas principer som är giltiga och . Problemet är att människoöden sällan är skapta för fyrkantiga system. Vi försöker skapa fyrkantiga system som är rättssäkra och hållbara, men vi har runda människor som ska passa in i dessa. Det är därför det blir en märklig situation när det uppstår nya saker som vi inte har kunnat förutse, och det sker på jorden. Därför måste vi ha en fortsatt diskussion om hur vi ska fortsätta att utveckla migrationspolitiken framöver. Vi kan också se att till exempel diskussionen om synnerligen ömmande skäl är en sådan sak där samtliga partier har sagt att vi vill se en annan inriktning. När vi nu har fått den första utvärderingen kan vi ana att det inte blev riktigt så som vi hade tänkt, och därför gör vi en översyn av detta. Det har vi tidigare deklarerat bland annat via . Det finns en rad frågor som kan diskuteras, men det som har varit tydligt och framför allt denna höst är vilka möjligheter som har kommit att öppna sig genom att vi har ett tätare samarbete i . Genom att vi gemensamt i får rättsakter som harmoniserar våra sätt att se på migrationspolitiken får vi en rättslig grund för att på ett bättre sätt kunna diskutera med , och om de förhållanden de har i sin migrationspolitik. när det var en stor diskussion om förehavanden vad gällde immigranter fanns det inte mycket vi kunde göra. Migrationsministern kunde uppvakta och säga att vi inte tycker att man ska bete sig så. Vi fyra företrädare för allianspartierna i kammaren uppvaktade för att diskutera utifrån de värderingar vi har med oss, och så vidare. Mycket mer kunde vi dock inte göra. Gemensamma spelregler inom Europeiska unionen ska inte innebära att vi sänker vår standard eller ambition, utan det ska innebära ett grundläggande rättsskydd för den enskilde. Då kan vi också ställa de stater vi inte tycker uppfyller de grundläggande värderingarna till svars. Därför välkomnar vi från sida Stockholmsprogrammet, som jämfört med det förra femårsprogrammet innebär en milsvid skillnad. Det kanske inte är riktigt på topp och precis så som det skulle vara om vi hade fått skriva det helt själva, men jämfört med det förra programmet ligger det flera mil i framkant. Det är som sade mycket tack vare migrationsministerns aktiva insats men också tack vare ett brett stöd i denna kammare, vilket har gjort det möjligt för ministern att agera. En sista sak jag tänkte ta upp innan vi går in på de repliker som säkert kommer är frågan om ensamkommande barn. fick vi ett nytt system, som fungerade väl till en början. Vi upplevde en kris där det inte fanns tillräckligt med platser och där vi tillsammans vädjade till kommunerna att ta det ansvar de hade blivit ålagda och som de faktiskt hade varit beredda att acceptera. Vi ser nu att vi befinner oss i en akut situation där 500 barn saknar en plats att få stanna på. Det är inte på något sätt värdigt , och vi har alla försökt att på olika sätt genom utmaningar mellan majoritet och opposition och genom att vända oss till våra egna politiker få ett skifte. Oavsett vilken översyn för hur systemet ska se ut vi kommer att göra i det längre perspektivet är det nämligen en akut situation för de 500 barn som behöver någonstans att ta vägen. 41 () replik: och jag är aktiva på olika kanter av den svenska politiska arenan, och jag tror att vi möjligen också är aktiva av olika skäl. Jag hörde säga att man inte får rubba fundamenten för systemet. Låt mig konstatera att vi inte är ense om detta. En av mina politiska drivkrafter är att rubba systemet, utmana gränserna för hur samhällssystemet fungerar och i grunden förändra det. Det gäller också migrationspolitiken. Jag är inte politiskt aktiv för att ändra en lagparagraf här och där eller en skattesats upp eller ned, även om jag ska erkänna att jag oftast vill att den går upp lite. Jag är politiskt aktiv för att göra större förändringar än så. Jag vill få klargöranden av på två punkter. Han är för övrigt en företrädare för som personligen varit för fri invandring men har blivit så pass statsmannamässig att han till och med vill problematisera frågan om vård på lika villkor. Det förvånar mig ändå lite. säger att hans parti är för vård på lika villkor men ägnar sedan en stor del av sin talartid till att i praktiken argumentera emot den ståndpunkten eller i alla fall, som han själv säger, problematisera den. Skulle du, , kunna svara skarpt på frågan: Vill ha vård på lika villkor för alla? Argumentet om andra länders medborgare som kommer hit på semester är lite ovidkommande. Skillnaden är att de personer som lever som gömda och papperslösa i inte har något land att återvända till. Det är i alla fall bedömningen de själva har gjort, och jag tror att både och jag skulle göra samma bedömning i alla fall i många av de fallen. Det andra klargörandet jag skulle vilja ha handlar om det sade om att man ska ändra lagen när det gäller synnerligen ömmande omständigheter. Är detta det uppdrag som regeringen åtagit sig, eller är det bara att utreda om det ska ske eller inte? 42 () replik: Jag kan säga att jag är för fri invandring precis som jag i grunden är för att vi ska ha privata försäkringslösningar på socialförsäkringsområdet och så vidare. Men så länge vi inte har kommit så långt i det här landet innebär det ju att vi inte kommer att klara det, utan vi kommer att ha en reglerad invandring. vet också mycket väl att vi inte är här för att föra bara vår egen talan, utan vi är här för att föra vårt partis talan. vet även att man har minst mandat att agera i de frågor man är satt av partiet att hantera. Tro mig, jag kommer att fortsätta arbeta för att vi ska få mer av privata försäkringslösningar. Vi kommer att möjliggöra för en betydligt friare invandring än vi har haft, men där är vi inte . Ja, är för vård på lika villkor. Vi har dock fortfarande inte kommit fram till vilka det är man ska ha samma villkor som är det våra europeiska vänner i Europeiska unionen, eller är det som amerikanska, australiensiska eller kinesiska medborgare? Vilka är det man ska ha samma villkor som? Är det som medborgare innebär det att man också bör vara en del av systemet. Jag tror alltså att det är som blir svaret skyldig. När det kommer till synnerligen ömmande skäl handlar det om att se över hur man ska hantera detta framöver. Jag vet inte vad som är den exakta formuleringen. Du och jag har ju vårt fredagsmys antingen i P1, här eller i något annat debattforum där vi för dessa diskussioner. Denna diskussion har vi haft tidigare, och vi kommer säkert att ha den igen. är kanske beredd att kasta ur sig en exakt formulering om hur detta ska se ut, men det är inte jag. Det är klart att vi måste göra en översyn. , det finns en annan fråga som du gärna undviker att svara på. Du är väldigt duktig på att kritisera olika saker som är fel. Det är välkommet, för det ska vi göra. Det är vårt uppdrag i kammaren. Men det innebär också att man måste komma med konkreta lösningar och föreställa sig vad det blir i stället. Jag har full respekt för att människor inte vill återvända även om de får avslag. Men om vi hade ditt system där man har tillgång till sjukvård och så vidare, hur skulle det se ut? Kommer vi inte att få en ganska stor del människor som inte är medborgare men ändå lever otryggt här i landet? 43 () replik: Jag tackar för berömmet att jag är duktig. När jag får beröm av är jag alltid lite osäker på om jag ska ta det positivt eller inte, men jag får väl göra det och lita på att det är något han menar. Låt mig svara på frågan som ställs. Jag tror inte att någon som kan göra ett annat val vill leva som papperslös i det här landet, även om man får vissa grundläggande rättigheter. Det är lite grann det som blir problemet. Jag tror helt enkelt att människor som lever här som papperslösa gör det därför att alternativet är så mycket sämre för dem, och det skulle det vara även om de hade vissa grundläggande mänskliga rättigheter. Man skulle fortfarande leva utanför väldigt mycket av det vi andra tar som självklart för att ett värdigt och vettigt liv ska bli möjligt. Men det är möjligt att vi där gör olika bedömningar. När det gäller vård på lika villkor är det nog ärligt talat en lek med ord håller på med. Vård på lika villkor måste vara vård på samma villkor som andra människor som lever i samma land. Att jämföra med australiensare, engelsmän eller rymdvarelser blir på något vis lite befängt. Det måste ju vara människor som lever i samma samhälle man jämför med. Vård på lika villkor för papperslösa är därför vård på samma villkor som vi andra som bor i det här landet. Det är den tolkning vi har, och jag tror också att det är den gängse tolkningen. 44 () replik: Jag vill återigen tacka för det jag tycker blev ett tydligt svar. När det gäller vårdfrågan är nästa fråga vad det egentligen skulle innebära. Jag tror att vi skulle behöva ha en särskild debatt om detta när vi har mer tid. Om vi har accepterat att en viss grupp människor i samhället inte behöver betala skatt men ändå har samma fullvärdiga rättigheter som andra medborgare kommer nämligen nästa fråga: Vilka här inne ska kunna slippa betala skatt men ändå kräva samma förutsättningar? Det är alltså en oerhört intressant diskussion och absolut inte så enkel som man först tror. Hade den varit så enkel hade de tre oppositionspartierna sett till att genomföra detta redan innan, när vi hade den stora förändring som beslutades. Jag minns de tumultartade sista nätterna när den tillfälliga lagen skrevs. Alla följde tv-inslagen intresserat. Det var olika bud och debattartiklar här och där. Man glömde dock bort denna grupp, och det kanske var för att också oppositionen vet att detta inte är en så enkel fråga. Den svenska välfärdsmodellen har nämligen ett oerhört starkt stöd som bygger på att vi som medborgare är med och betalar skatt utifrån vår bärkraft och därmed får tillgång till de försäkringssystem och trygghetssystem vi har. Det är oerhört intressant. En annan fråga som jag också måste få komma tillbaka till och som jag inte tycker att jag fick svar på är: Om man inte är här som arbetskraftsinvandrare, om man inte är här och får asyl, om man inte är kvotflykting, vilka skäl har man då att vara här? Domstolen har uppenbarligen sagt nej eftersom man har fått ett avslag.