prot · GW0991 · 2009-03-25 00:00:00 — pekar på siffror som visar att två miljoner svenskar fortfarande står utanför den digitala sfären. Det är inte okej! På alla möjliga sätt måste dessa människor få hjälp att också vara med. Jag vet att regeringen arbetar på olika sätt för att äldre människor ska träda in i IT-världen. Men det finns fler grupper. Vad hände till exempel med den utredning som lade fram och som visade att gruppen nya svenskar tillhör dem som är längst ned i den digitala klyftan? Hur arbetar regeringen för att de ska få en chans framåt? Jag hörde säga att alla ska med är populistiskt. Betyder det att IT bara är få förunnat? 136 () replik: Jag tackar för den fina berättelsen om vad som finns på Internet. Det måste vi veta också. Men, fru talman, jag skulle vilja att i stället berättade här vad som hände då Socialdemokraterna styrde och hade ansvar för att alla skulle vara med och ha bredband. Vilka fick bredband? Det fanns ett bredbandsstöd. Var det bara i glesbebyggda områden, eller byggde man IT-infrastruktur även i de områden där det fanns vilja från privata aktörers sida att bygga ut IT-infrastruktur? Det är intressant att Socialdemokraterna så gärna säger att de vill bygga ut bredband i i statlig regi. De föreslog också i sitt förslag till budget ett anslag på för bredbandsstödet. Men föreslog de 100 miljoner till bredbandsstödet. Jag undrar, fru talman, vad som hänt. Vilken procentuell bredbandstäckning tänker de säkerställa med 45 miljoner? Ska vi förvänta oss att det i deras förslag kommer till bredbandsstödet? Det var 100 , och är det 45, så det blir kanske 0. Det håller alltså inte att anklaga regeringen för att inte göra någonting när man själv inte har någonting mer än flummiga uttalanden att komma med. 137 () replik: Jag vet att är mycket noga med formalia. Då borde veta att det är jag som ställer frågorna i det här replikskiftet, inte tvärtom. Med all respekt för detaljkunskaper på IT-området tycker jag att det är viktigt att vi fortsätter att tala om det som är vitalt i debatten: allas möjlighet att ta del av IT-världen och en ambitiös strävan efter att få bredband över hela landet. Bra uppkoppling ska finnas från i söder hela vägen upp till i norr. Ett litet kundunderlag, tekniska hinder och bristande konkurrens får inte sätta käppar i hjulen och bromsa upp utvecklingen. Även om du bor och arbetar på landsbygden eller i glesbygd ska du ha tillgång till bredband. Bredband i hela landet gör det möjligt för företag utanför tätorten att satsa. Det bidrar till att långdistanspendlandet kan minska. Det är alltså bra för jobben och för miljön paradgren och landsbygden gynnas. har den ena bredbandsutredningen efter den andra svischat förbi utan att någon har nappat på de goda idéer och förslag som har lagts fram. Kan jag lita på att fångar upp utredningarna och arbetar för att det ska bli ett bredband åt alla? 138 () replik: Ja, det stämmer att vi har en tydlig målsättning i . Ett av delmålen för IT-politiken i är att bra fysisk IT-infrastruktur ska finnas i alla delar av landet. Det ska dessutom vara säkert, och det ska finnas en robusthet i nätet. Jag har tyvärr inte fått något svar på mina frågor, jag får leva med det. Men jag har en fråga till trots det, om fru talmannen tillåter mig att ställa den frågan. gjorde ett utspel angående IT-infrastruktur och krävde att kabel- och fibernätet förstatligas. Delar sin partiledares åsikt att staten ska köpa upp all IT-infrastruktur? Vilket pris tänker att vi ska prata om i sådant fall? I den här replikomgången har redan haft två repliker, och så även . Visserligen kan den personen också ställa en fråga till den som replikerar, men kan inte svara på den sista frågan. 140 (): Det är rätt intressant med riksdagsdebatter . Det finns knappast ett enda område där Socialdemokraterna inte vill satsa mer kraftfullt, mer framsynt, mer och mer. Vi är ett antal ledamöter som minns hur det var och kan ta fram dokumenten och minnesbilderna om vad som lovades och hur det faktiskt blev. , som var ansvarig minister på det här området, hade något slags mästerskap i löften på alla möjliga områden. När det gäller till exempel bredbandsutbyggnaden var det knappast fråga om år, utan det var som hela svenska folket fullt ut skulle ha tillgång till bredband, ända ut i glesbygd. Vi vet hur det blev. får vi jobba med att försöka få ut det på bred front. Precis som påpekade är det fortfarande ett antal hundratusen människor som inte har tillgång till bredband. Ändå får vi vara rättvisa. I kunde man läsa, i motsats till det säger, att toppar i Internetmätningen. Det var det amerikanska företaget som hade mätt hur många individuella IP-adresser som fanns i olika länder, och och låg ohyggligt bra till. Det kan man naturligtvis mäta på olika sätt beroende på vilket resultat man vill ha. Jag säger inte att det är hela sanningen, men sannolikt ligger vi bra till. Det mesta vi företar oss i samhället är relaterat till IT-system, Internetanvändning och kommunikation mellan människor, mellan maskiner och mellan människa och maskin. IT-infrastrukturens betydelse kan jämföras med betydelsen av väl fungerande vägar och järnvägar, elförsörjning och teleförbindelser. Det måste fungera för att samhället ska fungera, och när det inte fungerar blir det störningar och strul. Vi är alla välbekanta med hur humörsänkande det är när datorn eller mobiltelefonen krånglar eller tappar kontakten med omvärlden dålig täckning, inte minst när man åker tåg. För den som följt IT-debatter torde det vara välbekant att visionen om en digital allemansrätt har varit vägledande för mitt och arbete på detta område . Med det menas att vi vill se ett samhälle där alla människor och företag dels har den utbildning och kompetens som behövs, dels kan få tillgång till en snabb och pålitlig IT-uppkoppling både hemma och på jobbet och där hela samhället tillgodogör sig de möjligheter som IT erbjuder. Som politiska företrädare är vi naturligtvis otåliga och vill se angelägna reformer och beslut som påskyndar utvecklingen också på IT-området. I det här betänkandet behandlas ett stort antal motioner med många kloka förslag och önskemål. Även om vi alltid kan önska mer finns det anledning att notera att det hänt rätt många saker på detta område , detta också sagt som en replik till , som tyckte att det inte hänt just någonting efter valet , i kontrast till allt det som hände med den socialdemokratiska regeringen. har antalet hushåll och företag som fått grundläggande förutsättningar för bredband via fibernät ökat, inte minskat, med över 300 000. Vi har fått en effektivare lag om elektronisk kommunikation och ytterligare en proposition med förslag till förbättrad konkurrens på marknaden för elektroniska kommunikationer. Avsikten är att alla operatörer ska ges lika villkor för att agera på marknaden för elektroniska kommunikationer. Vi har fått en handlingsplan för e-förvaltning där bland annat frågor om fri programvara kommer att hanteras. Vi har fått en handlingsplan för IT och jämställdhet. Vi har fått i forskningspropositionen för strategisk forskning inom IT och mobil kommunikation. Den nya majoriteten i regering och riksdag har drivit fram en ordning där den dominerande teleoperatören i , Sonera, under hot om tvång lagt det metallbaserade accessnätet, det så kallade kopparnätet, i ett separat bolag, , för att diskriminering av andra operatörer inte ska ske. Det är det som kallas funktionell separation. Det har gjorts genom ett nytt regleringsverktyg i lagen om elektronisk kommunikation. Syftet är förstås att skapa effektiv och långsiktig konkurrens på den så kallade grossistmarknaden för bredband. En del av oss talade för en mer kraftfull separation än den funktionella. lär det bli tydligt om den separation som genomförts är tillräcklig eller inte. Efter att ha lyssnat på de erfarenheter som andra konkurrerande operatörer har inser man att det finns en del övrigt att önska på det här området, för att uttrycka det mycket försiktigt. För kom dock företrädare för med nya löften om likabehandling och inte bara om tillgång till kopparnätet utan också om att tillgång till fibernätet återigen ska säljas till andra bredbandsoperatörer en verksamhet som stoppades av samma företag. Med sådan upplåtelse också av fiber skulle vi kunna få ökad konkurrens på den svenska bredbandsmarknaden. Reaktionen från flera operatörer har dock inte varit översvallande. Det förefaller bli mycket dyrt, och det gäller tydligen enbart på hundratalet orter runt om i . Ska det bli en konkurrens värd namnet på detta område är det mycket angeläget att vi nu får en likabehandling av de olika operatörerna. Både PTS, den övervakande myndigheten, och den grupp , som skapats för att bevaka verksamheten från likabehandlingsperspektivet har uppenbarligen en del att göra. När det gäller mobila tjänster har nya möjligheter öppnat sig . Efter det att de analoga tv-sändningarna släcktes ned har beslut tagits om att fördela ett betydande utrymme av det övre UHF-bandet till mobila tjänster. Här frigörs en stor potential för att förse stora delar av vårt glest befolkade land med mobilt och snabbt bredband. Det är en välkommen utveckling tycker vi alla som är angelägna om att hela ska ges goda möjligheter att leva och utvecklas. Det är ingen tvekan om att vid en internationell jämförelse ligger bra till när det gäller bredbandsutbyggnaden, trots den recension som vi kunde höra här inledningsvis. Vi har många offensiva aktörer, och enligt Ciscos rapport om Broadband Quality Index bedömer man att är tvåa efter på det här området. Och enligt, vad jag redovisade tidigare, det amerikanska företaget undersökning ligger i allmänhet och i synnerhet mycket högt upp, i varje fall om man mäter antalet unika IP-adresser per invånare. Vi har också en stark utveckling vad beträffar olika sätt att koppla upp sig, både trådbundna och trådlösa lösningar. Ändå vill jag avsluta, fru talman, med att ta fasta på den varning för en återmonopolisering som det nu talas om på sina håll i branschen. Man ser en risk för återmonopolisering när kopparnätet successivt byts ut mot fiber. Även PTS har uppmärksammat detta. Dess konkurrenschef sade vid PTS marknadsdag att ett av PTS mål på accessområdet är att förhindra återmonopolisering av accessnätet. Det är en viktig uppgift för regering och riksdag att tillsammans med ansvariga myndigheter se till att vi fortsätter att främja mångfald och konkurrens. Det är en viktig förutsättning för en fortsatt gynnsam utveckling på det här området. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 141 () replik: Vi socialdemokrater har arbetat för att överbrygga den så kallade digitala klyftan, alltså de skillnader som finns mellan dem som har tillgång till dator och Internet och dem som inte har det. Det ska vi fortsätta att göra. I ska invånarna känna att de går i takt med IT-utvecklingen, och alla ska få en chans att få del av informationssamhället. Jag tror mig minsann veta att jag har med mig på den vagnen. När jag läser gamla protokoll från tiden innan jag kom in i ser jag att var en ivrig förespråkare för den digitala allemansrätten. Det är han även . Det hörde vi från talarstolen. Men vad är det som händer nu? Ska bredbandsutredningarna läggas på en hylla någonstans, eller, ännu värre, går de direkt till pappersåtervinningen? 142 () replik: Jag kan lugna . Det var möjligen en arbetsrutin på den tidigare regeringens tid. Det är inte det . Utredningar som Billingers och Hedéns, om det är dem vi tänker på, är genomarbetade och bra. De ska hanteras på sedvanligt sätt. Sedan kommer det förslag i vanlig ordning. Jag utgår ifrån att man också landar i att använda inte minst kloka förslag om att nu få fart på bredbandsutbyggnaden till de faktiskt hundratusentals hushåll och företag som fortfarande saknar uppkoppling. Det är väldigt angeläget för alla oss som tar ambitionen att hela ska leva på allvar. Vi kanske kan få en samsyn över blockgränsen att det är viktigt att ha en fortsatt offensiv hållning. I har vi en vision om en digital allemansrätt. Det är en nyttighet precis som vägar, järnvägar, telekommunikationer och elförsörjning. Vi måste ha ut det till alla människor om vi inte ska få en digital klyfta som är till skada för landet. 143 () replik: Det gläder mig att tar min oro på allvar. Jag förstår att det inte är lätt. Infrastrukturministern talar för döva öron. Hon ska plädera för ordentliga satsningar på bredband. Sådant vill finansministern inte lyssna på. Satsningar på bredband ska som så mycket annat i den moderatstyrda regeringen ställas mot ofinansierade skattesänkningar för dem som redan har det bra ställt. Men, fru talman, kan väl göra en insats. Vid ett replikskifte mellan och mig sade han att om jag hjälpte till så att han blev minister och fick sitta på avtryckaren skulle hans drömmar och idéer om den digitala allemansrätten bli verklighet. har mitt stöd. Tryck på knappen nu och se till att svenska folket får sitt bredband! 144 () replik: är visserligen vältalig och sympatisk, men hon har inte inflytande över ministertillsättningar. Varken hon eller jag kan komma åt de knapparna. Men jag har stort förtroende för , , och andra som jobbar med de här frågorna intensivt i . Jag är alldeles övertygad om att det kommer att bli mera verkstad än prat när den här regeringen levererar än vad det var på den tidigare regeringens tid. Vi får väl återkomma i flera debatter, och jag, och granska vad den här regeringen levererar. Slutligen är det väljarnas dom i valet som avgör om vi har skött oss eller inte skött oss. 145 (): Lättillgängliga kommunikationer är grunden för framtida välfärd, oavsett om det rör sig om vägar, järnvägar eller IT-infrastruktur. För drygt ett dussin år sedan var det få här i salen eller i samhället i övrigt som använde IT dagligdags eller som ens hade hört talas om flugan Internet. Vi fick höra av den socialdemokratiska företrädaren om Facebook och andra nya moderna tekniker. Hon glömde nämna att faktiskt har haft tv-sändningar på webben , långt innan Facebook fanns. Tillgången till IT-infrastruktur såväl som tekniker utvecklas i allt snabbare takt. Marknaden svarar upp mot de problem och behov som finns på området. Vi hade för modem med långsamma uppkopplingar. Sedan kom det via kopparkabeln ADSL och andra tekniker. Vi har fiber som är en stor del av möjligheten för folk att ta till sig Internet, men i allt större utsträckning blir mobilt bredband vanligare. Unga människor skaffar inte i lika hög grad fast telefon och använder därmed inte ADSL-teknik och liknande via kopparnätet. Visst, det finns fiber i allt fler lägenheter, men stora delar av dagen när man är på språng, i skolan eller på möte används mobila uppkopplingar. Mobiltekniken har utvecklats kraftigt. En leverantör sade så sent som att man nu går i alla städer med fler än 50 000 invånare. Det innebär att detta berör mer än hälften av befolkning. meddelade en annan av de svenska operatörerna att man skulle införa teknik som stöder . Då fanns tekniken bara tillgänglig i deras nät i . Men , tre , kommer kunder i , och att kunna surfa mobilt i den hastigheten. Om ytterligare vem vet, kommer ännu fler av våra medborgare att kunna använda detta. Enligt en av facktidningarna på området det stod i en artikel väntar runt hörnet hastigheter på , vilket man tror kommer att vara möjligt är slut. är det 3 G med lite suffix efter, plus och annat, som är gällande. 4 G och kommande tekniker väntar runt hörnet. Nya frekvensområden släpps . nämnde att man nu tillåter nya möjligheter på UHF-bandet som kommer att ge bättre täckning och hastigheter framöver. Ju mer staten plöjer ned i gammal teknik och fasta kostnader, desto mer konserverar vi rådande tekniker. Det är viktigt att staten stimulerar möjligheter. Det är det vi ska sträva efter. Jag vill nämna några ord om robusthet. Det pågår ett fortlöpande robusthetshöjande arbete för att minska sårbarheten i nät. Att via lagar och beslut skriva leverantörerna på näsan vad som ska göras och hur man ska göra det, som vissa motionärer gör, skapar problem. Någon skrev om att markförlägga ledningar för att skydda från storm eller att ha dem luftburna för att minska skador vid grävarbeten. När ska man ha vad? Vad är det som gäller? Det ena utesluter ibland det andra. Jag tycker inte att vi här i kammaren ska ha synpunkter på val av teknik utan mer skapa förutsättningar och tala om att det är viktigt att man arbetar med frågan. I lagen om elektronisk kommunikation finns bestämmelser om funktion och teknisk säkerhet som gäller alla som tillhandahåller kommunikationsnät och tjänster. PTS har och genomfört tillsyn av hur bestämmelserna om god funktion och teknisk säkerhet efterlevs för att bidra till säkra elektroniska kommunikationer och skapa en grundläggande säkerhetsnivå för detta. De övergripande slutsatserna av tillsynen är att säkerhetsarbete bedrivs och att bestämmelserna i och PTS:s allmänna råd efterlevs. Syftet med en sådan tillsyn är naturligtvis att sprida kunskap om hur säkerhetsarbete kan bedrivas för att uppfylla bestämmelserna om god funktion och teknisk säkerhet. Jag vill säga några ord om öppen källkod. I en motion efterfrågar motionären att statliga myndigheter och företag ska åläggas att upprätta en handlingsplan för en övergång till fri programvara. Jag tycker att det är bättre att skapa en handlingsplan för en effektivare förvaltning där IT kan vara en betydelsefull komponent. Om förvaltningen sedan anser att fri programvara löser detta på bästa sätt är det bra, men att föreskriva lösningar är aldrig bra. Man vet aldrig vilken teknik eller vilka möjligheter som finns bakom hörnet och låser därmed handlingsfriheten för dem som ska besluta om system och handlingsplaner. Däremot, som motionären skrev, kan man informera och utbilda om frågan. Det är alldeles utmärkt. Kunskapen om detta är låg hos många, och där har motionären en poäng. som överlämnade sitt betänkande till regeringen föreslog att en vägledning bör utarbetas som beskriver hur myndigheter bör agera vid anskaffande och utveckling av öppna programvaror. Regeringen presenterade en handlingsplan för att förbättra samordningen av det strategiska e-förvaltningsarbetet inom där bland annat hanteringen av programvarulicenser var en prioriterad fråga. Jag kan tillägga att utskottet under den förra mandatperioden beslutade att man inte skulle ha synpunkter på hur myndigheterna fullgör sitt uppdrag på denna punkt. Jag sparar resten till mina repliker, fru talman, och yrkar avslag på samtliga motionsförslag och bifall till förslaget i betänkandet. 146 () replik: Jag vet att vill satsa på bredband i medlemsländerna. Det finns med som en del i återhämtningsplanen för EU. I morse hörde jag på nyheterna att och enats om nya så kallade roamingavgifter som gör att det nu blir billigare att skicka sms och mejl och att surfa med mobilen på utlandssemestern. För EU ligger IT-frågorna i pipeline, men här hemma i är det stiltje. Jag vet att det är viktigt för att ligger i framkant på IT-området, och när då Post- och generaldirektör ger vass kritik och säger att hon önskar att regeringen var tydligare med sina mål måste det bekymra . Vart har ambitioner på IT-området tagit vägen? 147 () replik: När det gäller bredband och vad gör kan vi ha olika synpunkter på vad man egentligen har beslutat och framför allt vad man kommer att ha möjlighet att kunna göra. Jag tycker att det är bra att tar beslut. Både och den förra har stått bakom en hel del av de intentioner som finns inom Europeiska unionen, och vi kommer att fortsätta att göra det. Att man från säger att man ska satsa på bredband innebär ju inte att man ska gräva ned kabel överallt, även om en av medlemsstaterna faktiskt gärna ser fram emot det det är inte och gärna ser att det egna, statligt ägda, telekombolaget svarar för en stor del av den grävningen. Jag tycker inte att det är rätt sätt att utföra det hela, men jag välkomnar ambition att se över hur man kan förbättra kommunikationen på olika sätt. Det här med roaming som nämns är också en sak som vi har haft synpunkter på och till stora delar ställt oss bakom. Det tycker jag är positivt. 148 () replik: Det går inte att leva på gamla meriter. är inte längre med i matchen; det är bara att konstatera. Men det går att ändra på detta. Plocka fram visionerna och målen ur gömmorna och visa vad ni går för, för visst finns det sådana mål! Jag vill veta vad ska göra för att ska lämna perrongen, hoppa på tåget och återta sin förarroll i IT-världen. 149 () replik: Jag ska inte återupprepa allt som sade tidigare i sitt anförande och replikskifte. Där berättade han en hel del om vad regeringen håller på att göra. Jag kan, precis som säger, konstatera att man inte kan leva på gamla meriter, men jag skulle ändå vilja veta vad den socialdemokratiska oppositionen tänker göra i frågan. Där har vi uttalandet från partiledaren om att all IT-infrastruktur i landet ska förstatligas. Trots detta gav Socialdemokraterna bara ungefär 45 miljoner i skuggbudgeten för att klara av detta, vilket är en totalt orealistisk siffra. Det finns en hel del som den förra regeringen inte gjorde och som man kan diskutera, men eftersom inte har någon möjlighet att replikera ska jag återkomma. Jag kan bara konstatera att regeringen gör en hel del saker, och vi har tagit vara på många av de utredningar som har kommit fram. Vi håller på att bearbeta detta, och jag tror att de flesta av oss ändå kommer att vara mycket nöjda med det regeringen gör i IT-arbetet . 150 (): Jag ska försöka fatta mig kort, eftersom jag har begränsad tid. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 3. Vi i föreslår som sagts att statliga myndigheter och bolag ska upprätta en handlingsplan för att i de fall det är passande gå över till fri programvara. talade förut om några av fördelarna med fri programvara. Det gläder mig, och jag hoppas att regeringen framöver åtminstone kommer att förbättra sig på detta område. Fri programvara är nämligen något som är väldigt bra. Det ger bra kvalitet, det är billigt och det blir tillgängligt för alla. Det är några av faktorerna. Detta åstadkommer man genom att man öppnar upp och ger alla möjlighet att vara med och delta i förbättringsarbetet, vilket också gör att man öppnar för en bättre konkurrens som innebär att man faktiskt kan byta leverantör utan att byta produkt. Det är väldigt bra för konkurrenssituationen. Vad gör då regeringen? Det har sagts en hel del om e-förvaltning och liknande här i kammaren. Man hoppas att det kommer att komma fram. Jag måste säga att tyvärr tror jag inte att så mycket kommer att komma på den fronten när det gäller fri programvara. När vi ser vad regeringen har gjort vid den senaste upphandlingen av sina IT-system kan vi konstatera det stod i att man har gått över och standardiserat på ett proprietärt system utan specifik anledning, förutom att man just vill standardisera på en leverantör. Så uppfattar jag det. När jag och andra har begärt att få ut underlag till varför man fattat dessa IT-beslut visar det sig att underlagen är extremt bristfälliga, och man har inte tittat på fri programvara, öppen källkod eller någonting. Jag tror tyvärr att detta är lite symtomatiskt för vad den här regeringen ibland gör de säger att saker är bra, och när det sedan kommer till handling och man måste välja gör man något helt annat. Men jag hoppas att det kommer initiativ och att regeringen faktiskt gör något annat än att hänvisa till olika planer som kanske är på gång. sade att vi i ska säga att vi ska ha en effektiv förvaltning men inte gå in på IT-lösningar och sådant. Jag kan hålla med om att man inte ska gå in på det i detalj. Däremot tror jag att vi i ska vara tydliga med att IT faktiskt är en lösning för en effektiv förvaltning. Att bara säga att det ska vara effektivt och inte mena att man ska använda IT tror jag blir väldigt dåligt. Slutligen nämndes något om att inte ska ha synpunkter på olika saker och att detta beslutades under den förra mandatperioden.