prot · GX0918 · 2009-10-21 00:00:00 — Socialdemokraterna och utger sig för att vara arbetarpartier, men i diskussionerna föraktar man praktiskt kunnande. Det är anmärkningsvärt. Det krävs en ny gymnasieskola. Det krävs ett trendbrott. En viktig utgångspunkt är att elever med fokus på yrkeskunnande ska kunna utvecklas och stimuleras på samma sätt som elever som har sikte på akademiska studier. Det är vad alliansregeringen gör . Yrkeskunskaperna ska tas till vara på samma sätt. Det handlar om att se till varje elevs behov och varje elevs förutsättningar. Skolan ska lyfta, inte sänka och slå ut elever. Min övertygelse är att varje elev kan lyckas i skolan om man har rätt inriktning, ger rätt stöd och skapar de möjligheter som krävs. Därmed skapar man också motivation. har länge kämpat för att yrkesprogrammen ska utvecklas och yrkeskunnande uppvärderas. Det blir nu äntligen verklighet. Lärlingsprogrammen blir permanenta. Yrkesprogrammen ges en ökad programfördjupning. Entreprenörskap ska betonas mycket mer än . Ingen elev på de yrkesförberedande programmen ska stängas ute från högre utbildning. Jag säger det en gång till: Ingen elev på de yrkesförberedande programmen ska utestängas från högre utbildning. För de elever som vill satsa vidare på akademiska studier finns det möjlighet till behörighet inom gymnasieskolans ram. De elever som önskar gå vidare till en yrkeshögskola, eller direkt ut på arbetsmarknaden, ges nu möjlighet till ökat yrkeskunnande. Jag är övertygad om att den här omläggningen kommer att leda till färre avhopp. Fler elever kommer att klara utbildningens mål. Alliansregeringens satsning på de yrkesförberedande utbildningarna är en vinst för alla, inte minst för de elever som i dagens skola känner att deras yrkeskunnande, i Socialdemokraternas gymnasieskola och i Vänsterns gymnasieskola, inte är något värt. Alliansregeringen skapar nu en gymnasieskola som är för alla. Vänsterkartellen är emot regeringens skolpolitik. Det är mycket märkligt att läsa oppositionens reservation. Man säger ja till regeringens yrkesfördjupning men som mina kolleger varit inne på tidigare säger man att man ska ha ökade teoretiska krav på de yrkesförberedande programmen. Det går inte ihop. Detta riskerar att man fortsätter på den inslagna vägen, alltså att studietrötta elever inte når de mål som man själv har satt upp. Oppositionen hävdar också att ambitionerna på yrkesprogrammen sänks. Det är ett helt felaktigt påstående. Det vittnar om ett mycket förlegat synsätt. Regeringen skärper kraven på yrkeskunnande för att man ska erhålla en examen men lättar något på kraven i vissa av kärnämnena. Socialdemokraterna hade i förra valet som devis: Alla ska med så enkelt är det. Skolan tycktes dock inte omfattas av denna devis. Många elever är inte med. Många elever lämnas efter i Socialdemokraternas skola. De har inte fått följa med. De har inte fått den möjligheten. Denna politik vill man fortsätta med. Det har dagens debatt visat. En alltför ensidig betoning på teoretiska ämnen har fått ske på bekostnad av yrkeskunnande och på bekostnad av att de elever som har en betoning på praktiska kunskaper har fått stå tillbaka. Budskapet att man ska vara behörig till akademiska studier för att räcka till har varit förödande. har det varit samma budskap: De akademiska studierna gäller för att man ska räcka till. Det är ett förödande budskap. Detta har lett till en skola där alla inte är med, där alla kunskaper inte värderas lika. Det är olika kunskaper. Men i Socialdemokraternas skola värderas de dessutom olika. Det är klart att vi där får elever som inte klarar av hela vägen. De får inte det stöd och den utbildning som de har rätt till. Det har vi också sett. Antalet elever på de individuella programmen ökar och även antalet elever som lämnar gymnasiet utan fullständiga betyg. Det är helt förfärligt att utsätta unga människor för den situationen. Jag och är mycket nöjda med det beslut som ska fatta . Det ger förutsättningar för en modern gymnasieskola, en skola där alla elever räknas och där alla elevers förmåga och kunskap är viktiga. Det ger förutsättningar för att fler ska klara utbildningen och för att fler ska kunna gå direkt från gymnasieskolan till högskolestudier, om det är det som man väljer, eller till ett arbete där det krävs yrkeskunnande. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationen. 82 Utbildningsminister (): går i graven. Den har varit ett misslyckande, och framför allt har många unga människor betalat ett mycket högt pris. Först har det skapats en grundskola i där en stor grupp elever inte ens lär sig läsa ordentligt. Sedan kräver man i nästa steg att alla ska bli högskolebehöriga. Det är klart att det inte fungerar. Det är klart att det skapar utslagning, och det har det gjort. En tredjedel av varje årskull ungdomar når inte målen när de har fyllt . Ett gymnasium för alla, sade . Det har blivit ett gymnasium för två tredjedelar. Tvåtredjedelssamhälle talar man om . Tvåtredjedelsgymnasiet har vi haft . Jag tycker att mina allianskolleger har beskrivit reformens huvuddrag på ett väldigt bra sätt. Jag tänkte därför nöja mig med att kommentera några av de punkter som här skapar diskussion och det som vi är oeniga om. En tredjedel når inte målen, säger vi. Jag försöker skala bort retoriken och det som handlar om att ni bara skäller på våra förslag och försöker lyssna. Ni kommer inte ifrån att en tredjedel slås ut . Hur tänker ni er att det ska lösas? Jag lyssnar noga. Jag lyssnade på Pertoft. Han säger att det är lärarnas fel. Det är lärarna som inte har anpassat undervisningen. Det är inte tillräckligt roligt, säger . Det är kärnan i Pertofts anförande när man skalar bort retoriken. Jag funderar på om det finns sätt att göra allting roligt i skolan så att alla alltid når alla mål. Det är möjligt att det är så. Men det är en väldig kritik som Pertoft riktar mot svensk lärarkår. Det är möjligt att det finns pedagogiska metoder som skulle kunna fixa detta, och det är möjligt att Pertoft är en sådan rolig lärare själv när han är i sin lärarroll att alla når alla mål. Då kanske Pertoft skulle vara lärarutbildad i stället för riksdagsman. Men jag tvekar när det gäller om Pertoft har rätt i den utskåpning av den svenska gymnasielärarkåren som han här gör: har inte tänkt fel. Vi har tänkt rätt. Det är lärarna som är dåliga. Jag tror att Pertoft har fel. Mer resurser, säger . Det säger alltid. lägger inte allra mest resurser i världen på gymnasiet. Det finns länder sannolikt och några till som lägger lite mer. Men vi är definitivt bland de länder som lägger mest pengar i världen på gymnasiet. Trots det har vi de största avhoppen. Någonstans finns det ett samband mellan hur mycket resurser som man pumpar in och hur många som når alla mål. Men om det vore så att om man bara ökade resurserna så skulle alla nå målen vore det fantastiskt. Varför gjorde ni i så fall inte det när ni styrde ihop med Socialdemokraterna? Varför har vi de största avhoppen i världen när vi ger nästan mest resurser i världen? Det måste finnas något mer komplicerat bakom detta än att lärarna är dåliga eller att det är brist på resurser. Jag säger inte att det är fel att ge mer resurser. Den här regeringen anslår mer pengar på olika skolrelaterade budgetanslag än vad någon tidigare regering har gjort sedan kommunaliseringen lärarlyft och annat. Vi ger mer pengar till skolan på olika sätt än vad som gjordes under den förra mandatperioden. Lärarlyft och annat är bra, men det kommer inte ensamt att lösa detta problem. När jag lyssnar på begriper jag inte alls vad svaret är när det gäller denna tredjedel. Man bara blundar för att en tredjedel slås ut i varje årskurs. Alla ska bli högskolebehöriga är svaret. Det är ojämlikt annars. Men att en tredjedel slås ut, vilken ojämlikhet skapar inte det? Det enda som ni är överens om och det enda som ni säger är att ni är emot vår reform. Men vad ni är för i stället är obegripligt. talar om Gy 07. Men ni kan inte på allvar tro att den hade löst detta problem. Det är ju en putsning på ytan. Det fanns inslag i Gy 07 som var bra. Det hade väl gått att genomföra dessa inslag då, men då hade vi fått två reformer med mellanrum, och det hade blivit rätt rörigt i gymnasiet. Att till exempel historia ska bli kärnämne fanns också i Gy 07, men det förutsätter en ändring av läroplaner, kursplaner, timplaner, poängplaner och så vidare. Att först göra en förändring 2007 och sedan göra ytterligare en nu tyckte vi var olämpligt. Det var därför som vi sköt upp dessa saker. Men i huvudsak var Gy 07 en fullständigt otillräcklig reform även om det fanns inslag som var bra. Den hade inte löst problemen med att en tredjedel slås ut. Det som ni kallar lärlingsutbildning i Gy 07 var ingen lärlingsutbildning. Det var bara något slags förstärkt praktik. inför vi en riktig lärlingsutbildning. Det har i debatten här diskuterats mycket om yrkesutbildningar, och det tycker jag är en oerhört intressant diskussion. Den forskning som har redovisats från många håll handlar om varför vi i har en högre ungdomsarbetslöshet än andra länder, vilket vi har. Andra jämförbara länder har en lägre ungdomsarbetslöshet än vårt land. Det finns flera orsaker till det. Men en viktig orsak som är viktig i detta sammanhang att diskutera är hur yrkesutbildningarna är upplagda i . Man kan gå till vårt grannland eller till . De som vill lära sig ett yrke i dessa länder blir lärlingar på ett företag, på ett sjukhus eller på någon offentlig inrättning. Som lärling går man någon dag i skolan och läser teoretiska ämnen. Sedan lär man sig yrket på en arbetsplats, till exempel på ett företag. I regel blir man anställd där efteråt därför att man lär känna chefer, ägare och arbetsgivare. I tvingar vi in ungdomarna på ett yrkesgymnasium. De ska bli högskolebehöriga. De orkar inte med högskolebehörigheten och hoppar av. De har då inte heller fått yrkeskunskaperna. Dessa personer är det väldigt få som vill anställa. Den som har hoppat av gymnasiet och har varken yrkeskunskaper eller högskolebehörighet har väldigt svårt att få jobb. Jag har läst rätt många forskningsresultat där man har granskat frågan: Varför har högre ungdomsarbetslöshet än andra länder? Alla landar i att detta är en orsak. Varför blundar ni för det? har varit socialdemokratiskt finansborgarråd här i . satt han med i och var med och fattade beslut om de här gymnasiereformerna. är han vd inom hotell- och restaurangbranschen. I en intervju sade han när han recenserade de svenska yrkesutbildningarna: Tja, de är väl bra. Men problemet är att det är för lite yrkeskunskaper. Kockarna som kommer ut kan ju inte laga mat. Vi borde ha mer av yrkeskunskaper i yrkesutbildningen. har vaknat och insett att de beslut han själv fattade inte var bra. Yrkeskunskaper är alltför nedvärderade. Vi prioriterar upp yrkeskunskaperna. Det handlar inte . Det blir 250 nya poäng när det gäller yrkeskunskaper. Det är betydligt mer fyra gånger mer än det här beskrivit när det gäller nya yrkeskunskaper på yrkesprogrammet. För mig hade det gärna fått vara ännu mer, men det här är ett substantiellt tillskott. Från 1 350 poäng blir det en ökning med 250 poäng. Det är en rejäl ökning av yrkeskunskaperna. Tid tas från kärnämnena och också från det individuella valet. säger de rödgröna att det här sänker kvaliteten på yrkesutbildningarna. När vi omfördelar tid till yrkeskunskaper sänker det tydligen kvaliteten på yrkesutbildningarna. Ni har jag får hålla med mina kolleger en oerhört nedvärderande syn på yrkesämnen och yrkeskunskaper. När man ökar tiden för yrkeskunskaper säger ni att man sänker kvaliteten på yrkesutbildningarna. Vad har ni för syn? Varför kallar ni er, som några av er gör, för arbetarparti? Ni verkar skämmas för det här med yrkesarbetarutbildningar. Man kan fundera på varför vi över huvud taget har högskolebehörighet. Varför kan inte alla bara få komma in? Ni trollar bort alla obehörighetssiffror direkt om ni tar bort behörighetskraven. Det kan man göra. Då är alla behöriga; det är fantastiskt. Men grejen med behörighetskrav är ju att elever som går in på en viss utbildning bör ha vissa förkunskaper när de kommer dit så att de klarar av utbildningen. Vi blir ju inte gladare för att alla tas in på högskolan när väldigt många hoppar av därför att de inte hade tillräckliga förkunskaper. Det är av den anledningen vi har behörighetskrav. I är kraven för behörighet till högskolan för låga, så vi har enorma avhopp från högskolan. höjer vi behörighetskraven i svenska och engelska för att komma in. Den fråga som och måste svara på är följande: Tänker ni gå till val på att sänka kraven på behörighet till den svenska högskolan? Ska vi alltså återigen sänka kvaliteten? Är det vad ni ska göra? Om ni inte ska göra det undrar jag vad det betyder att ni ska ha samma krav på både teoretiska utbildningar och yrkesutbildningar. Det betyder ju att ni ska inte bara kräva svenska B som på yrkesutbildningarna utan också lägga på svenska C som obligatoriskt ämne. Men redan svenska B innebär ju att många hoppar av. Vi säger att svenska C och engelska B kommer att krävas för att komma in på högskolan. Det kommer att beslutas om propositionen går igenom. Ska ni gå till val på att igen sänka kraven på behörighet till den svenska högskolan? Är vägen vi ska gå lägre krav så att alla kommer in oavsett förkunskaper? Alla ungdomar är inte likadana. Ungdomar är olika varandra. talade om ett gymnasium för alla. Det blev ett gymnasium för två tredjedelar. fattar beslut om ett gymnasium för alla! 83 () replik: Jag vill upplysa om att det på gymnasieskolorna är 1 450 poäng för karaktärsämnen. och regeringen föreslår en ökning med 150 poäng till 1 600 poäng. Utslaget blir 150 poäng 50 poäng . Någon nytta hade jag tydligen av matematiken i och gymnasieskolan. häcklar oss och säger att vi är emot arbetarklassen. Men genom hela historien har vi till att börja med kämpat för att man över huvud taget ska kunna få gå i skola. Ägarna stod där och sade: Mina drängar behöver minsann inte gå i skola. De kan det de ska kunna. Genom hela historien har vi fått kämpa oss till rätten till kunskap, för kunskap är makt. Därför ska den inte vara isolerad till att gälla bara för några få. Kunskap ska vara till för alla. Här handlar det inte om att tvinga alla att gå en högskoleutbildning, utan det handlar om att alla ska ha rätt till den grundläggande kunskap som det är viktigt att kunna använda såväl i arbetslivet som och kanske framför allt i samhällslivet. Människor ska inte kunna trampa på en, utan man ska kunna kräva sin rätt för att kunna ha makt över sitt liv. Det är detta vi här pratar om. Ni vill gå tillbaka till den gamla yrkesskolan och det gamla läroverket där man gör en uppdelning, där man gör skillnad. Vissa människor ska ha rätt till kunskap, medan andra bara behöver utföra ett arbete. Däri ligger den stora skillnaden mellan den borgerliga alliansen och oppositionen. 84 Utbildningsminister () replik: För det första vill jag påminna om att det var liberalerna som införde den allmänna folkskolan i . För det andra ser jag här att till och med de tilltänkta koalitionskamraterna börjar titta ned i bänken när det här säger börjar låta som ett förstamajtal på en Ung vänster-demonstration. Till slut blir det inte seriöst. får gärna en gång till, antingen nu eller senare, förklara hur hon får ihop det beträffande poängen. mer motsvarar 20 poäng , alltså 60 poäng . Men enligt exempel blir det en ökning med 150 poäng nästan så mycket. Jag kan tillägga att det är olika på olika utbildningar. På en del utbildningar blir det till och med en ökning med 250 poäng. Det är i alla fall väsentligt mer än det beskriver. Men vi behöver inte fördjupa oss alltför mycket i poängexerciser. Det intressanta, , är att en tredjedel av varje årskull inte når målen i den skola som uppnått. Varför pratar du inte om den tredjedelen? Varför pratar du om klasskampen , inte om den tredjedel som slås ut? 85 () replik: Det kan jag gärna göra, för jag är inte nöjd med att en tredjedel av eleverna inte kan fullfölja sina gymnasiestudier. Det handlar om att göra insatser också i , om att se till att eleverna redan i når målen och om att se till att eleverna i gymnasieskolan får det stöd som de behöver för att kunna nå målen. Det hjälper inte att bara höja kraven vid intagning till gymnasieskolan. Det kommer inte att göra att alla som i ett trollslag därmed når målen i . För detta krävs det lärare. Men just nu har vi läget att lärare sägs upp i skolan. Lärarna är de som har en avgörande betydelse när det gäller att öka kunskaperna i skolan. Men gör inte någonting i det avseendet. Han låter lärarna bara gå. Det blir större klasser. Detta är inte rätt väg att gå. Vi vill göra insatser. Den typ av resurser vi vill se är mindre klasser och fler lärare detta för att se till att eleverna når målen i och klarar gymnasieskolan och sedan också klarar av att gå vidare i livet. Jag vill ha bra sjuksköterskor och bra poliser. Jag vill också ha bra förskollärare därför att det är viktigt till exempel när det gäller att stärka kvaliteten i förskolan. Jag vill ha bra ingenjörer, bra tekniker, bra plattläggare och bra kakelsättare. Jag vill också ha engagerade samhällsmedborgare som är delaktiga i samhället. Därför är det viktigt att ha en bra gymnasieskola som erbjuder alla en grundläggande behörighet. Det är vad det handlar om, och det är där som den stora skillnaden finns. och regeringen vill bara behålla en del kunskap för sig själva och sin elit. Kunskap ska inte längre vara till för alla. 86 Utbildningsminister () replik: Jag frågade om den tredjedel som slås ut 30 000 elever eller vad det blir. En mycket stor grupp bland dem går i och för sig färdigt gymnasiet men når inte målen. De blir underkända i många ämnen. En annan stor grupp hoppar helt enkelt av och slås ut. Ingen av de här grupperna når målen. Tillsammans rör det sig om ungefär ja, till och med drygt en tredjedel av varje årskull. Men pratar inte om dem. Hon talar nu om de varsel som läggs . Jag vet ännu inte hur det blir. Jag beklagar mycket om krisen får nämnda effekt för skolan. Än så länge är det fråga om lagda varsel. Efter det har regeringen gett besked om nya statsbidrag till kommunerna. Det är möjligt att några lärare sägs upp. Jag beklagar det, men det är möjligt att det blir så på grund av krisen. Att en tredjedel av varje årskull har slagits ut kan dock inte bero på de varsel som läggs , . Det är helt omöjligt. Det kanske är något fel i den politik som har förts. Det borde ni tänka på. 87 () replik: Jag vill ta upp utbildningsministerns raljerande han menar att jag säger att det är lärarnas fel. Han säger även att det inte ska vara roligt i skolan, utan det ska vara allvar. Det är klart att det ska vara allvar i skolan. Men att det faktiskt är lärarnas fel är det inte bara jag som säger, utan säger det i sin stora utvärdering. Det har också sagts tidigare i forskningen i samband med om matematikkunskaper. Vi måste i se till att lärarna lär sig mer och blir bättre på att undervisa. Det är inget nytt, men eftersom utbildningsministerns förmåga att läsa forskningsrapporter är omvittnad är det kanske inte konstigt att han inte har förstått detta. Jag tycker att Lärarlyftet är en bra satsning, men om man läser rapporter från är det tydligt att den inte har gått hem. Det kanske beror just på att den inte har varit tillräckligt fokuserad. Jag tror att många lärare i skulle behöva mer stöd och hjälp för att ha en bättre undervisning. Vi var några ledamöter som i går fick lyssna på gymnasieelever i som kunde berätta samma sak: Det finns väldigt stora skillnader. En stor anledning till att det inte fungerar som det ska på de yrkesförberedande programmen är att man från lärarkårens sida inte har lyckats färga in ämnena ordentligt, det vill säga anpassa dem till de olika programmens huvudinnehåll. Det är något vi måste inse. Jag trodde att utbildningsministern var medveten om detta och att det var en del av hur man tänkte, men har avslöjat att man inte tänker så inom alliansen. Man tror i stället att allting är bra. Då blir det tyvärr svårt att genomföra en reform. 88 Utbildningsminister () replik: Vi håller på att vända upp och ned på hela det svenska skolväsendet, vilket vore en märklig taktik om vi tyckte att allting var bra. Vi tycker att det är väldigt mycket i svenskt utbildningsväsen som inte fungerar som det borde, och det är därför vi gör alla dessa reformer. En lärarutbildningsreform är på väg till . Vi lägger där om hela den svenska lärarutbildningen, trots att och Socialdemokraterna lade om den för mindre än . Den fungerar ju inte, utan det blev ännu sämre med den reformen. Vi genomför alltså många reformer, och det beror på att vi ser stora problem. Det finns ingen yrkesgrupp som inte kan bli bättre. Vi som är här kan bli bättre, och lärarna kan bli bättre i sin yrkesutövning om vi har en bra grundutbildning, rekryterar väl och har en bra fortbildning. Men, , bara för att vi svänger med trollspön och fattar några beslut blir inte alla lärare roliga i sin undervisning och alla i högskolebehöriga. Så kommer det inte att fungera. Det är fullständigt naivt. I väntan på att alla lärare ska bli så roliga att alla elever når målet ska ytterligare ett antal generationer slås ut. Det är sammanfattningen av Pertofts politik. Jag tycker att det är cyniskt. Ingen har något emot om undervisningen är så spännande, intressant och motiverande som möjligt. Man får kalla den rolig om man så vill gärna för mig men det får inte leda till att vi får en skola där man exkluderar de inslag som inte går att göra roliga. Vi talar om undervisning, inte underhållning. Jag kanske bygger det för mycket på egna erfarenheter, men jag tror inte att det finns en skola där varenda lektion har ett högt underhållningsvärde. Grammatik, glosor och annat ingår i språkstudier, och man måste göra det fastän det inte alltid är roligt. Vi måste vänja oss vid den tanken: Allt kan inte vara kul. Om mycket är kul är det bra, men i väntan på den skola där allting är kul kan det inte vara så att en tredjedel ska slås ut , . 89 () replik: Det är bra att förstår att förändringar i skolvärlden tar tid. Därför vore det en fördel om vi kunde ha blocköverskridande diskussioner kring stora förändringar. Allting är inte roligt i skolan det håller jag helt med om. Det finns väldigt mycket allvar. Men det är en fråga om pedagogisk kunskap att göra det på ett bra sätt. Jag vill ställa en fråga till utbildningsministern som jag har ställt till några andra ledamöter. Vi talar väldigt mycket om alla avhopp och avbrott, och jag håller med om att det är en tragedi och ett misslyckande varje gång en elev hoppar av en utbildning. Det är helt rätt att vi inte kan acceptera hur det ser ut . Jag har dock tittat på alliansens förslag, och jag har lyssnat på talarna här i kammaren . Alla har pratat enbart om de yrkesförberedande programmen. Vad hände med alla som hoppar av de studieförberedande programmen? Det är inte lika många, det medger jag, men det är på tok för många. Det enda kravet alliansen kommer med är att skärpa behörighetskraven, öka pressen och minska valfriheten och det individuella valet. Hur tänker man sig detta? Är tanken att dessa elever inte ens ska komma in på gymnasiet? Vad är utbildningsministerns konkreta förslag för att de ska få en chans att genomföra sin utbildning? Det är ju det vi alla vill. Jag är säker på att jag och är överens och att vi vill att alla elever i ska fullfölja den utbildning de har påbörjat. Har ni glömt bort den tredjedel det säger jag på en höft som hoppar av från de studieförberedande programmen? 90 Utbildningsminister () replik: Jag tycker att frågan är bra, och den förtjänar att fördjupas. En viktig del av avhoppen från de studieförberedande programmen beror på att eleverna inte har tillräckliga förkunskaper för att klara av utbildningen.