prot · GX0931 · 2009-11-17 00:00:00 — Som sagt kommer oavsett om det är lågkonjunktur eller högkonjunktur alltid att kämpa för lägre skatter, för ni vill ha mindre välfärd, större inkomstklyftor och mindre av det som är viktigt för att ett samhälle ska hålla ihop, nämligen en gemensam sektor. 50 Finansminister (): Jag vill bara tydliggöra för att skälet till att jag läste högt ur bok var att jag fick frågor av socialdemokratiska riksdagsledamöter om varför den borgerliga regeringen har avskaffat förmögenhetsskatten. redogör ju väldigt tydligt för varför Socialdemokraterna och den socialdemokratiska regeringen ville avskaffa förmögenhetsskatten. Jag ska inte upprepa det, för det har jag redan gjort vid ett antal tillfällen . När det gäller arbetslösheten stiger den nu därför att vi har en ekonomisk kris i världen. Den kommer att fortsätta att stiga en period i precis som den gör i hela OECD-området, EU-området och euroområdet. Den har stigit i ungefär samma takt i som i andra jämförbara länder. I några länder har den stigit mer, som och , och i andra länder har den stigit något mindre. Men när kommissionen gör sin bedömning landar man i slutsatsen att arbetslösheten kommer att vara något lägre i än i både euroområdet och i EU som helhet. Jag värjer mig mot den här svartmålningen av den svenska modellen som säger att klarar en kris sämre än alla andra länder. Vi är en öppen ekonomi, och vi har en tung verkstadsindustri. Det är klart att det påverkar oss. Men låt oss ändå komma ihåg att de länder som har dragit på sig stora underskott, i genomsnitt för EU, kommer att få ägna de kommande 1015 åren åt att höja skatterna och skära ned i välfärden. drar slutsatsen att har bland de starkaste offentliga finanserna i EU-området. och är de få länder som klarar att minska skuldsättningen utan att genomföra åtstramningar. Det här betyder att när återhämtningen kommer behövs det inte stora skattehöjningar eller stora nedskärningar i , utan vi kan fortsätta att föra en expansiv politik. Det betyder att vi också med stor sannolikhet kommer att landa i en bättre utveckling för svensk ekonomi och för arbetsmarknaden än vad man ser i andra länder. Vi har en stark svensk modell med ansvarsfulla parter, med en flexibel arbetsmarknad, stor rörlighet, välutbildad arbetskraft och industrier som ligger i framkant. Det här har vi förstärkt. Vi har förstärkt arbetslinjen. Vi har gjort det mer lönsamt att arbeta. Vi har motverkat krisen genom de största statsbidragshöjningarna till kommunerna i modern tid. Vi har tillsammans med de nordiska länderna genomfört den mest omfattande utbyggnaden av den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Det är viktiga åtgärder för att vi ska säkra att människor är kvar på arbetsmarknaden för att vi efter krisen ska börja marschen tillbaka till full sysselsättning. väljer väldigt starka ord. Hon säger att skattesänkningsvägen bygger på att man vill att de fattiga ska bli fattigare. De fattigare ska bli fattigare, det är syftet med skattesänkningen. Låt oss då konstatera att den socialdemokratiska regeringen sänkte skatterna inkomstskatterna med över 70 miljarder. Man tog bort arvs- och gåvoskatten, och man genomförde betydande lättnader på fastighetsskattesidan. Det väcker naturligtvis frågan: Vad var motiven då? Var Socialdemokraternas ambition att de rika skulle bli rikare och de fattiga skulle bli fattigare? Jag har svårt att tro det. Jag tror att det handlade om att man försökte genomföra åtgärder som gjorde att vi fick ett bättre skattesystem på samma sätt som vi nu gör. Det är därför det finns skäl att citera . Man ska hålla ordning på sin argumentation. Man ska gå till val på det som man tänker göra. Man ska säga till väljarna att man tänker avskaffa förmögenhetsskatten om det är det som statsministern, partiordföranden, sedan tänker sätta sig i diskussioner med näringslivet och göra. Det var precis det som gjorde som statsminister. Därför är det viktigt att citera. 51 (): Det är möjligt att det är viktigt att citera , men en papegojas sätt att upprepa är det inte nödvändigt att försöka likna. Det är inte nödvändigt att citera 14 gånger i samma inlägg, eller om det nu var något i den stilen. Jag hade kunnat göra något liknande när det gäller bok folket, som tydligt visar vad egentligen menar. De menar att människor är sövda, att de valt att vara sjuka och väljer att vara arbetslösa. De menar att om vi sänker deras ersättningar kommer de att komma tillbaka till arbete. Det är det menar. Om finansministern vill kan jag naturligtvis läsa sida upp och sida ned ur statsministerns bok, 14 gånger i samma inlägg, om det kan vara intressant. Jag kan göra det eftersom det tydligen är så väljer att föra en interpellationsdebatt. Eller kanske lägger vi oss på en något högre debattnivå. Låt oss stanna upp en smula och titta bortom de teoretiska modeller som räknar på på . Bortom de teoretiska modeller som ni räknar på, , finns det människor av kött och blod, människor som fått gå från sina hus för att de inte har möjlighet att försörja sig när de förlorat sitt arbete, människor som inte har möjlighet att studera längre eftersom ni dragit undan de möjligheterna inom komvux, människor som inte längre får sin försörjning för att de är sjuka, människor som ni påstår hittar ett jobb och blir friska igen bara de blir fattigare. Gå ut bland folket, . Besök de arbetslösa och sjuka. Göm dig inte bakom de teoretiska modellerna. Jag vet att är teoretiker och ekonom och gärna vill gömma sig i böckerna och räkna, men det finns människor där ute, , som lider av den förda politiken. Sedan säger att det inte var meningen att göra de fattiga fattigare och de rika rikare. Det bara blev så. Vi tänkte rätta till skattesystemet lite grann, säger . Men effekterna där ute i samhället har blivit sådana att ni har gynnat rika framför fattiga, män framför kvinnor, stad framför landsbygd. I praktiken har det blivit så ute bland människorna. Det är där vi socialdemokrater rör oss. Det är där vi ser att människor nu har det oerhört tufft. Jag uppmanar därför att göra något liknande och inte gömma sig bakom sina siffermodeller. halkar faktiskt efter. vill inte höra talas om en svartmålning. Nej, det är möjligt att han inte vill se sanningen i vitögat. Han vill inte se att klyftorna har ökat. Han vill inte veta att ungdomsarbetslösheten ökar och är en av de högsta i . En tiondel av befolkningen har, tack vare skattesänkningarna, fått de största inkomstsänkningarna av regeringen. vill inte veta att arbetslösheten har ökat med 100 000 personer i och för sig vet han det, men han vill inte prata om det och att 60 000 jobb försvinner inom kommuner och landsting. Inte nog med att jobben försvinner inom industrin, som blir utsatt på grund av internationell konkurrens. Dessutom bedriver regeringen en politik som innebär att färre människor ska ta hand om de sjuka och gamla och det ska vara färre barnskötare och förskollärare samt lärare i skolan. 52 (): Det är intressant att höra finansministern för fjärde gången lyfta upp i debatten. Det han emellertid inte tar upp är vad som hänt sedan den tidigare nämnda boken publicerades. har regeringen nämligen sänkt fastighetsskatten på Djursholmsvillor med , tagit bort förmögenhetsskatten och genomfört andra skattesänkningar som gynnat höginkomsttagarna i . Det är nu en annan tid, och därför tycker jag att det är helt fel att göra den jämförelsen med dagens politiska debatt. Det är som att jämföra äpplen och päron. Det är helt fel att som hävda att den socialdemokratiska regeringen sänkte skatterna för löntagarna rakt av. Det var ju en kompensation för egenavgifterna. Det fanns ett tydligt samband. Dessutom är de skattesänkningar som regeringen nu genomför inte finansierade. Den senaste skattesänkning som förordas kostar 10 miljarder. Vi har ett budgetunderskott som beräknas uppgå till 100 miljarder. Ni finansierar inte era skattesänkningar, . Inför valet lovade ni att göra det. Ni skulle finansiera era skattesänkningar. Det gör ni inte längre. Varken förmögenhetsskatten eller jobbskatteavdraget har finansierats. Ni går fram med skattesänkningar som inte är finansierade. Vi ser resultatet. Det är det stora problemet , alltså att ta över efter er när ni har skapat en sådan obalans i statens ekonomi. 53 Finansminister (): Låt oss slå fast vad vi är överens om här. Jag har citerat . Han var tydlig med att han ville avskaffa arvs- och gåvoskatten, och för den delen även förmögenhetsskatten. Han ville finansiera det hela genom att minska nedsättningen på arbetsgivaravgifter och menade att det skulle leda till att pengarna strömmade tillbaka till . Det var vad som socialdemokratisk partiordförande menade var den socialdemokratiska uppfattningen om förmögenhetsskatten. Då är det naturligtvis högst relevant att citera honom när jag får frågor om förmögenhetsskatten av socialdemokratiska riksdagsledamöter. Självklart är det högst relevant vad statsministern Socialdemokraterna hade regeringsmakten ansåg. Låt mig när det gäller effekterna nämna tre förändringar som den borgerliga regeringen har genomfört, nämligen jobbskatteavdraget, i storleksordningen 80 miljarder, fastighetsskatten och förmögenhetsskatten. Vi kan lägga dem i den ena vågskålen, och i den andra vågskålen lägger vi de skatteförändringar som den socialdemokratiska regeringen genomförde under förra mandatperioden. Vi har ett jobbskatteavdrag på 80 miljarder. Den förra regeringen hade en kompensation för egenavgifter på över 70 miljarder. Vi hade kunnat kalla vårt jobbskatteavdrag för förstärkt kompensation för egenavgifter. Då hade det varit fråga om närmast identiska åtgärder. Man lättade på fastighetsskatten. Det handlade om för en Stockholmsvilla, , i lättnad. Och man tog bort arvs- och gåvoskatten. När man jämför dessa åtgärder har det självklart samma effekt ifall en borgerlig regering sänker fastighetsskatten som ifall en socialdemokratisk regering gör det. vet vi att jobbskatteavdraget har bättre fördelningseffekter än kompensationen för egenavgifterna. Det är alldeles tydligt att kompensationen för egenavgifter i större utsträckning gick till de som hade de högsta inkomsterna. Där går skiljelinjen, nämligen att jobbskatteavdraget är fördelningspolitiskt mer träffsäkert, har en bättre fördelningsprofil, än kompensationen för egenavgifterna. När det gäller arbetslinjen är det ingen moderat uppfinning, eller min uppfinning, att om det lönar sig bättre att arbeta blir det fler som arbetar. Det är en hörnsten i hur en arbetsmarknad fungerar. Det finns inte en enda expertorganisation som håller med om den socialdemokratiska bedömningen. LO, SNS, KI, IFAU, , , IMF alla gör samma bedömning, nämligen att detta har stora effekter på den långsiktiga, varaktiga sysselsättningen. Och det är just det som är vårt mål, full sysselsättning. Vår politik är mycket tydlig. Satsningarna på kommunerna är de största som genomförts i en kris i modern tid. De nordiska länderna står för den kraftigaste utbyggnaden av de aktiva åtgärderna. Det som kännetecknar vår krispolitik är att vi gör den största satsningen någonsin på kommunerna, en omfattande utbyggnad av aktiva åtgärder och en förstärkning av arbetslinjen. Det är alldeles tydligt varför vi gör detta. Det handlar nämligen om grundläggande värderingar, om vilket slags samhälle vi vill ha. Det handlar om trygghet. Det handlar om välfärd. Det handlar om rättvisa. Det handlar om att bygga ett samhälle för full sysselsättning. Det är därför vi vidtar dessa åtgärder, för att kunna möta krisen och föra tillbaka till full sysselsättning. Det är regeringens uppgift. Det är regeringens politik. Vår prioritering är trygghet, välfärd och full sysselsättning en politik som upprätthåller arbetslinjen, dämpar krisen och skapar förutsättningar för människor att komma i arbete. Och det är just den politiken regeringen för. 54 (): Det märks inte. Det märks inte att regeringen jobbar för trygghet, välfärd och rättvisa. Det låter jättefint, och det är möjligt att tror på de orden och tycker att det är roligt att knycka värdeord från Socialdemokraterna. Det har han säkert lärt sig av partisekreterare . Men er politik leder till något helt annat. Sedan kan ni försöka att slå i folk det och säga det om och om igen så att det blir en sanning. Men i praktiken, ute bland människorna, finns det de som lider just nu och som har det svårt. Det är nu 70 000 fler som finns i utanförskapet, , det utanförskap som ni tyckte var så hemskt och som ni skulle ta bort när ni kom till makten. Ni beskrev det som något väldigt stort och svårt som vi hade här i att människor hade möjlighet att leva på föräldraförsäkring, sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring. De var i utanförskap. Det var hemskt. Det skulle ni se till att ta bort. Vad gör ni med er politik? Det blir precis tvärtom. Det är nu 70 000 fler som finns i det som ni kallade för utanförskapet, med ert sätt att räkna. har ni tagit bort det som stod på er hemsida om på vilket sätt ni räknade före valet. Ni vill inte veta av det. Det är bättre att försöka ta bort sanningen. Ni har alltså tagit bort det som stod på er egen hemsida om på vilket sätt ni räknade ut detta. Som tur är går det att få fram sådana saker som har legat på hemsidor. Det finns därför fakta om hur ni räknade före valet, och det är 70 000 fler . Sedan påstår att han satsar på kommunerna. Det är då märkligt, vilket han skriver i sin egen proposition, att det är 60 000 färre som kommer att jobba inom kommuner och landsting. Dessutom är satsningen på kommunerna bara för ett enda år. Kommunerna vet ingenting om hur de har det 2010 och 2011. 55 Finansminister (): Låt mig försöka vara så tydlig som jag kan. Målet för vår politik är trygghet, välfärd, frihet, rättvisa, ett samhälle som hålls ihop och som präglas av att många människor arbetar, att människor har mer makt över sitt eget liv, större inflytande över vård och omsorg och en större del av sin egen ekonomi som man kan påverka genom eget arbete. Det är vår grundläggande utgångspunkt för vad vi vill ha för samhälle. Dessa värderingar återspeglas så väl i krispolitiken. Det är de största satsningarna någonsin på att möta en kris genom höjda statsbidrag till kommunerna. Det är höjda statsbidrag som är två, tre eller fyra gånger så stora som de som genomfördes under Asien-, Rysslands- eller IT-kraschen. Det är de största satsningarna som vi har statistik för och som vi har upplevt och sett. Det är aktiva åtgärder, en massiv utbyggnad, stöd för att söka arbete, fler på förmedlingarna som hjälper till, möjligheter till utbildning och aktiveringsinsatser. Det är de klassiska delarna av den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Det är de som byggs ut så kraftigt. Det är därför som konstaterar att de nordiska länderna har varit sällsynt framgångsrika med att prioritera aktiva åtgärder. Det handlar om arbetslinjen. Så många rekommenderar oss att förstärka arbetslinjen under krisen, att se till att arbetskraftsdeltagandet inte minskar, att se till att det lönar sig att arbeta, att se till att fler är på arbetsmarknaden och att se till att vi tar steg också i krisen för att föra tillbaka till full sysselsättning. När det gäller starka offentliga finanser kommer vi att vara ett av två tre länder som klarar treprocentskravet. Vi har bland de starkaste långsiktiga offentliga finanserna när det gäller åldrande. Vi har en skuldsättning som minskar utan att vi behöver vidta åtgärder. I , , och har recepten prövats med stora underskott, stora nedskärningar och stora skattehöjningar. Högre arbetslöshet kommer att bli resultatet av den operationen. Vi står för arbetslinjen, vi står för trygghet, vi står för välfärd, vi står för ökad frihet och därför för ökad rättvisa. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 7 § Svar på interpellationerna 2009/10:39, 76 och 82 om resurser för skattekontroll 56 Finansminister (): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta mot skattefusk, svartjobb och bidragsbrott inom taxibranschen, om jag avser att ta initiativ till redovisnings- och tömningscentraler för taxibranschen och vilka resurser jag avser att tillföra och andra myndigheter i syfte att bekämpa svarttaxi och oseriösa taxiföretagare. har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att avskaffa eller förändra fakturamodellen så att bedrägeriverksamhet förebyggs och hur jag avser att se till att kontroll- och tillsynsverksamhet och förebyggande verksamhet kvalitetssäkras. har frågat mig hur jag avser att upprätthålla kontroll och förebyggande insatser inom skatteverksamheten och hur jag avser att kvalitetssäkra de nya arbetsuppgifter som ålagts . Då alla frågorna rör skattefusk, kontroll och resurser väljer jag att besvara dem gemensamt. Inledningsvis vill jag slå fast att jag delar interpellanternas syn att skattefusk är ett allvarligt hot mot samhället som måste bekämpas. Den här regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för att motverka skatteundandragande. Vi har minskat skattebördan bland annat genom jobbskatteavdraget och på så sätt förbättrat möjligheten att få acceptans för skattesystemet. Genom HUS-avdraget har vi gett incitament för att ROT-arbeten liksom andra tjänster till privatpersoner utförs vitt. Vi har också vidtagit åtgärder för att förbättra skattekontrollen, vilket medför att skattebetalarna ser att den som fuskar inte kan göra det oupptäckt och ostraffat. Vi har till exempel personalliggare i restaurangbranschen och hos frisörer. Ett förslag om att utvidga systemet till byggbranschen och tvätterinäringen är nu ute på remiss. Vi har infört krav på certifierade kassaregister i kontantbranscher . Den omvända skattskyldigheten för moms inom byggsektorn är ytterligare ett exempel på redan genomförda kontrollåtgärder. Inom det internationella området har vi lyckats få till stånd ett antal avtal om informationsutbyte, vilket minskar möjligheten att undanhålla medel från beskattning i . Vi har även inom EU arbetat för åtgärder mot skatteflykt. har genom sin kontrollverksamhet, inte minst inom riksprojektet , avslöjat skattefuskare. När det gäller redovisnings- och tömningscentraler för taxametrar är detta en fråga som ligger inom ansvarsområde. Jag har dock erfarit att en metod för att angripa fusket undersöks inom utredningen för vägtrafikregister som ska redovisa sitt arbete . Fakturamodellen för HUS-avdraget ger köpare av tjänster skattelättnad direkt och medför att även de som inte kan lägga undan tillräckligt med pengar för den här typen av arbeten kan utnyttja avdraget. Jag har inga planer på att överge den modellen. Dessutom är jag övertygad om att kan genomföra relevanta kontroller för att hålla fusket nere även på detta område. När det slutligen gäller resurser är det en fråga som ska beslutas inom ramen för budgetprocessen. Jag är inte beredd att här och föregripa det arbetet. 57 (): hade jag en motsvarande interpellationsdebatt med finansminister . Då kunde jag inte få något svar på frågan om han var beredd att medverka till att införa obligatoriska tömnings- och beställningscentraler inom taxi. Jag kunde luta mig mot ett brev som hade skrivit tillsammans med transportarbetarfacket. Alla var synnerligen överens om att det krävdes starka insatser. Allt var klappat och klart. Men ingenting hände. I det interpellationssvaret hänvisade finansministern till Krusells utredning, som inte hade ett dugg med taxibranschen och fusket där att göra. Ändå hänvisade till den. säger finansministern i sitt svar att han har erfarit att det finns en metod för att angripa fusket. Det finns, herr talman, 7 300 taxiföretag i vårt land. Ungefär 40 000 arbetstillfällen handlar det om. av hela omsättningen är samhällsbetalda resor det vill säga att man använder skattemedel till resorna. har tillsammans med länge jobbat mot just skattebrott och skattefusk därför att seriösa taxiföretag riskerar att slås ut, därför att staten förlorar miljardbelopp i form av obetalda skatter, därför att taxikunder blir lurade och känner sig otrygga och därför att denna illegala verksamhet är starkt kriminell. Men finansminister vägrar att svara. Det svar jag får här är bara en kort mening om att han erfarit att det finns en metod för att angripa fusket. Låt mig då ställa följande fråga: Är det samma metod som och transportarbetarfacket vill ha, eller är det någonting annat tänker på? Är vägran att svara på frågan ett annat sätt att skjuta upp frågan? Finansministern hänvisar dessutom till och säger att detta är hennes beredningsområde. Men fusket är omfattande! Vidare säger han i svaret att genom sin kontrollverksamhet, inte minst inom riksprojektet , avslöjat skattefuskare. Ja, så är det. Men varför är projektet avslutat? Varför avsätts inte resurser så att man kan fortsätta med riksprojektet? Varför gör man inte någonting? Det är klart, finansministern, att prestige i frågan kan göra att man inte vill göra någonting förrän man känner sig tvungen till det. Men svara på frågan! Vilka metoder är det han erfarit? Är det samma som det och transportarbetarfacket pekar på? Jag kommer inte att ge mig. Jag fortsätter att ställa frågan och har ställt den i samband med den förra interpellationen men har alltså inte fått svar. Det har dessutom hänvisats till fel utredning. Illa skött, finansministern! hänvisar finansministern till en annan utredning. Låt oss då höra vad det är man erfarit! Och varför inte svara upp mot uppvaktningar på för att lösa frågan och för att kunna beivra skattefusket och rentvå branschen från dess rykte om att där förekommer mycket fusk? Det är friåkare som behöver komma in i beställningscentralerna. Om de tvingas in där kommer allt att lösas på ett mycket bättre sätt. Agera, finansminister , och tala om vad du erfarit! 58 (): Finansministern har, som här sagts, valt att svara på flera olika frågor i samma interpellationssvar. Men det är inte så många på läktaren, så det har kanske inte så stor betydelse. Annars kan det kanske vara svårt att hänga med i de olika frågeställningarna. Det jag interpellerat finansministern om gäller fusk, eller kanske rättare sagt bedrägeri när det gäller det så kallade HUS-avdraget enligt den så kallade fakturamodellen. Det är intressant att höra finansministern säga att han inte tycker att detta är ett problem, att det är som har i uppdrag att betala ut de här pengarna till entreprenörer som genomför olika former av reparationer i hemmet och att har möjligheter att kontrollera att pengarna kommer till rätt entreprenör. Det där är inte sant. var generaldirektör i skatteutskottet. Han redovisade då hur deras verksamhet fungerar. På direkta frågor just om det är så att kontrollerar att det är rätt entreprenör, att pengarna går till den som utfört uppdraget, och att uppdraget är utfört svarade generaldirektören väldigt tydligt: Nej, det hinner vi inte därför att regeringen tydligt har talat om för att de här pengarna ska betalas ut omgående, . Det finns inga som helst möjligheter att kontrollera om arbetet är utfört. Det får man i så fall göra i efterhand, om det visar sig att felaktiga utbetalningar av statliga pengar har gjorts. Det är skattepengar. Det är helt fantastiskt att finansministern här säger att kan genomföra relevanta kontroller för att hålla fusket nere även på detta område. säger ju att man inte gör det. Dessutom, vilket en annan interpellant sedermera kommer att ta upp, rustar ned. Färre personer sysslar med skattekontroll , eftersom finansministern inte skjuter till tillräckliga medel till . Detta uppmärksammades också i . Man intervjuade polisen på , och de sade att det är ett naivt system och naivt att tro att det fungerar. Det är nämligen hur lätt som helst för bedragare att utnyttja. De går också vidare och pekar på att bedragarna är väldigt skickliga på att hitta sådana här hål. Till exempel finns metoden att begära pengar från som man skickar en uppgift till ett hushåll, till en person.