prot · GW09122 · 2009-05-20 00:00:00 — I stället valde regeringen att lägga på studentinflytandet, vilket enligt regeringen blir per helårsstudent. Det är dock ingen indexering, och när studentkullarna ökar blir det en kontinuerlig minskning som vi får räkna med att det kommer att förekomma inflation i . Förutom att man i utgångsläget bara ger en tredjedel av de föreslagna pengarna till studentinflytandet och inga pengar alls till den studiesociala verksamheten kommer pengarna att minska . Jag hoppas att så inte blir fallet utan att vi kan reda upp detta. Men för det krävs det ett regeringsskifte, som jag i och för sig tror att vi kommer att få. Man kan fråga sig om det finns någon smart uträkning bakom detta som visar att det nog ändå ska gå vägen. Jag har lusläst propositionen och andra papper, men jag kan inte hitta någon beräkning bakom varför man föreslår just denna summa. Man har väl tänkt att studenterna kanske ändå är värda 30 miljoner av statsbudgeten, åtminstone just . Det känns uppriktigt sagt som ett hån. Man borde åtminstone redovisa varför man har kommit fram till en viss summa. Redan de som föreslogs av utredningen menade många remissinstanser var ett absolut minimum för att man skulle kunna upprätthålla studentinflytandet. Jag är beredd att hålla med. Det var inte jättemycket pengar, men det var ändå något man kanske hade kunnat enas om. I stället har man ett anslag som inte tar hänsyn till antalet studenter och som dessutom är en tredjedel. Det sägs i propositionen att universiteten kanske är intresserade av att betala detta, för de vill väl också ha ett bra studentinflytande. När jag har varit runt på universiteten är många rektorer noga med att påpeka att de uppskattar det som studentkårerna gör. De ser med fasa på den proposition som läggs fram här. Fasa är kanske inte deras uttryck, men det är min tolkning av det hela. I stället för att lyssna på detta har man sagt att universiteten kanske kan använda en del av pengarna till grundutbildningen för detta. Det är riktigt illa. Då ska man alltså, för att kunna ha studentinflytande, vara tvungen att dra ned på kvaliteten, en kvalitet beträffande vilken den borgerliga regeringen inte ens har velat nå upp till den satsning som vi gemensamt från , Socialdemokraterna och Vänstern föreslog . Det är onekligen konstigt. Förutom det sätter man sig i ett beroende av högskolorna om studentinflytandeperspektivet ska vara beroende av att högskolorna ger pengar. Jag tror att många högskolor ger pengar oavsett vad studenterna säger, men en sådan form av incitament är direkt skadlig för möjligheten hos många människor att våga säga det de anser. Allt detta och annat kanske man ändå borde ha beskrivit i propositionen. Man kan tycka att det är värt det. De här behövs så väl på annat håll, till exempel till skattesänkningar för dem som har mest pengar. Då kan det vara vettigt att ta de här konsekvenserna. Men man undrar om de här konsekvenserna har utretts. Uppriktigt sagt: När jag gick igenom konsekvenserna för kårerna såg jag att det inte står mycket om detta. Det står i praktiken ingenting om konsekvenserna, som jag ser det. I stället står det till exempel: I övrigt får studentsammanslutningarna söka alternativa finansieringskällor samt anpassa verksamheten till de förutsättningar som kommer att gälla. Det är förstås en konsekvens att man är tvungen att dra ned på verksamheten. Och det förstod vi, men det är ändå inte rimligtvis en konsekvensbeskrivning. Det rimliga vore väl ändå att man beskrev vad det fick för konsekvenser för verksamheten inte att den är tvungen att dras ned. Det förstår ju var och en. Om man däremot lyssnar på studentkårerna, vilket jag har gjort, hör man att det här kommer att bli ett hårt slag. Det kommer att innebära stora problem för kårernas möjlighet att bedriva ett vettigt studentinflytande och för studenterna . Eventuellt kanske man kan hämta upp det senare, har det sagts mig. Jag är ändå full av respekt för de människor som jobbar på detta och ser och försöker anpassa sig till förutsättningarna, fast de är så bisarra. En annan lite bisarr del i det hela är skattefrågan. Det är ju så att kårerna och nationerna vid Lunds och kommer att undantas från olika beskattningar. Det kan man ha olika åsikter om. Jag tror att det kan vara vettigt. Men det konstiga är den särbehandling som uppkommer i och med detta. Det skrivs uttryckligen i propositionen att detta inte gäller fakultetsföreningar vid , som i praktiken bedriver samma typ av verksamhet som nationerna vid Lunds och . Det är också så att det tidigare fanns nationer vid andra universitet. Skulle sådana starta kommer de inte att få det heller. Kanske ännu konstigare är den särbehandling man gör av kårerna vid de högskolor och universitet i som inte har en statlig huvudman. Det gäller framför allt och . Där skriver man uttryckligen att de inte ska få någonting som de andra får. Man frågar sig varför. Lagrådet har också varit mycket kritiskt mot den här uppdelningen, framför allt när det gäller fakultetsföreningar, och ser helt enkelt att det här inte är ett rimligt system. Jag är beredd att hålla med. Därför har vi också lagt fram ett förslag om att åtminstone kunna rätta till detta lite. Förutom det lilla förslaget vill vi i att vi ska följa utredningen och att vi ska ge studenterna frihet i form av frihet från kårobligatoriet. Men jag vill säga att ännu viktigare för oss i är den frihet som inte kommer med kårobligatoriets avskaffande, utan det är den ekonomiska frihet som vi föreslår i form av höjt studiemedel med bara på bidragsdelen. Det är en stor frihetsreform som är mycket viktigare, tror vi. Med detta sagt vill jag yrka bifall till reservation 2 och reservation 3. 218 (): har att debattera förslaget om att avveckla kårobligatoriet. Innan jag går in på lite argumentation för detta ska jag bara framföra en hälsning från högskole- och forskningsministern att han önskade att vara med på debatten jag vill för protokollet säga att det var den tydliga ambitionen men att debatten i kammaren i tidigare ärenden har dragit ut så att han dessvärre inte har möjlighet att delta. Han är hemskt ledsen för detta. Vi debatterar alltså att avveckla kårobligatoriet. En student vid ett universitet eller en högskola måste vara medlem i en studentkår. Det är obligatoriskt, en skyldighet, en plikt, ett tvång ett krav för att över huvud taget få studera vid högskola. Obligatoriets vara eller icke vara har varit en fråga på den politiska agendan . Frågan sträcker sig historiskt tillbaka till 1600-talet. införde man ett obligatorium för att kunna hålla ordning på och övervaka studenterna. Situationen ser naturligtvis helt annorlunda ut för kårer och nationer liksom för studenterna jämfört med hur det var . En fråga som är aktuell och som varit uppe i några av de tidigare anförandena är principfrågan, om man tycker att det är rätt med ett obligatorium eller inte. Svaret från och kollegerna i alliansen är att vi inte tycker att det är rätt med ett obligatorium. Vi tycker inte att man ska tvinga personer att tillhöra en studentkår för att plugga vid en högskola. Det är självklart för oss att stå för föreningsfrihet att kunna välja att vara med i en förening eller en sammanslutning. Lika självklart tycker vi principiellt att det ska vara att kunna välja att stå utanför om man så önskar. Det förslag vi diskuterar innebär att från ska obligatoriet att vara medlem i en kår eller en nation avvecklas och att man därigenom själv kan avgöra. Jag tycker också att det kan vara på sin plats i samband med principfrågan att poängtera att det här inte innebär att vi på något sätt ifrågasätter vikten av studentinflytande och studenters deltagande i att utveckla utbildningar och lärosäten, tvärtom. Möjligheterna till inflytande är helt avgörande och en viktig förutsättning för kvalitetsarbetet på universitet och högskolor. Studiesocial verksamhet är också avgörande för att man som person ska få en bra studietid. Jag är övertygad, herr talman, om att de här perspektiven går att kombinera: å ena sidan principfrågan att själv som en vuxen person kunna avgöra om man ska vara medlem i en förening eller inte, och å andra sidan att kunna ha och värna en bra studentverksamhet och goda möjligheter till inflytande. Det är också det jag tycker har möjlighet att ske med det förslag som vi diskuterar och ska besluta om i . Det här förslaget innebär i korthet att tvånget att vara medlem i en studentkår eller nation föreslås avvecklas . Det innebär också att studentkårer på samma sätt som har rätt att utse studeranderepresentanter i universitets och högskolors styrelser och i andra organ där så ska ske. Att alla studenter har rätt att tillhöra en studentkår innebär att avsätts för att finansiera en grundläggande inflytandeverksamhet för kårerna. Det blir också en fortsatt generös skattefrihet som få andra i det svenska samhället har del av. Man kan också fråga sig om verksamheten och förutsättningarna för studentkårerna kommer att vara desamma med som utan ett obligatorium. Svaret på den frågan är naturligtvis nej. Med ett obligatorium är man garanterad intäkter och medlemskap, och utan ett obligatorium måste man förtjäna medlemmarnas förtroende på ett helt annat sätt än om man hade haft ett obligatorium. Under det arbete vi har haft i utbildningsutskottet utredningar och diskussioner med regeringen och efter att vi behandlat den här frågan har vi mött väldigt många synpunkter från studentkårer och företrädare för studentkårer. Det finns en oro. Jag förstår det, herr talman. Man vet vad man har, men man vet inte vad riktigt vad man får. Jag tycker kanske att det har varit lite för många domedagsprofetior och halvtomma glas som vi har mött i den typen av diskussioner. Låt mig utgå från min egen erfarenhet som student. Efter ett mångårigt engagemang i en studentkår kan jag konstatera att det generellt är bra verksamhet som sker vid landets studentkårer och nationer. Verksamheten är bra och uppskattad. Man gör ett bra jobb, och jag tror att man har goda förutsättningar att klara sig också utan ett obligatorium i ryggen. Det nya för kårer och nationer kommer att bli att man måste bli duktigare på att berätta om sin verksamhet. Man kommer att behöva bli duktigare på att beskriva på vilket sätt man gör skillnad för studenterna. Man kommer också att bli duktigare på att betjäna studenterna kort och gott sammantaget att förtjäna medlemmarnas förtroende. fram till kommer att ställa krav på omställning, höga krav. Det tycker jag att man kan vara tydlig med. Jag tycker också att vi med det här samlade förslaget ger en lång framförhållning. Vi avsätter pengar och har viss lagreglering och annat så att man känner till förutsättningarna framåt. Till det har regeringen aviserat att man fram till avvecklingen också kommer att ge någon typ av stöd för att hjälpa till vid omställningen. Jag är övertygad om att om studentkårer och nationer går in i detta med kreativitet, med en positiv inställning och med rätt inställning kommer de att klara omställningen. Vi kommer fortsatt att ha en bra studentverksamhet för och av studenter. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 219 () replik: säger att man inte ska ifrågasätta studentinflytandet. Han är övertygad om att det går att kombinera. Jag tycker mig känna igen argumentationen. Hade vi inte en sådan diskussion om a-kassan? Avgiften till a-kassan skulle höjas och försäkringen skulle kraftigt försämras. Folk vill ju gå med i a-kassan. Det är väl bra? 500 000 människor lämnade försäkringen. står regeringen där mitt i lågkonjunktur och växande arbetslöshet med över en miljon människor som står utanför försäkringen. Det är allvarligt. säger man att det inte behöver bli så. Verksamheten kommer att gå vidare. Det krävs bara att man på ett bättre sätt berättar om verksamheten och betjänar studenterna lite bättre än vad och jag gjorde när vi var aktiva i kåren. Man måste inse att det och regeringen nu gör, och som utredningen pekade på, är att man faktiskt ställer kostnaderna för studentmedverkan mot lärarledd undervisningstid. Det är vad man de facto gör på universitet och högskolor. Högskoleledningar kommer att för att upprätthålla någon form av studiesocial verksamhet och ett studentinflytande behöva ta pengar från grundutbildningsanslaget. Varför sade ni inte innan att det var er idé? Jag tycker att det är en dålig idé. De frågor som måste ställas, , är: Vilken beräkning har gjorts? Hur hög kommer avgiften att bli för att vara med i en studentkår? Det är avgörande för hur många som kommer att ha råd och tycka att det är värt att vara med i en studentkår. Det går inte att klämkäckt säga att det går bättre med lite bättre information, att då kommer folk att vara med. Det här handlar om fattiga studenter som måste få vardagen att gå ihop. Vad är egentligen regeringens bedömning av hur många som kommer att vara med i studentkårerna ? 220 () replik: Det kommer en del invändningar från . Allt kokar ned till att och jag tycker olika i principfrågan. tycker att man måste vara medlem i en studentkår när man pluggar vid en högskola. Jag tycker inte så. Jag tycker att det är en principiellt viktig fråga att avveckla obligatoriet. Vi som vuxna personer som studerar ska själva avgöra om vi vill tillhöra en studentkår eller inte. Du kan kalla mig naiv eller vad du vill, men jag tror att det finns goda förutsättningar. Jag kan se på min egen erfarenhet från många resor i landet till universitet och högskolor. Visst finns det en oro för vad som kommer att hända och hur detta ska falla ut efter en omställning. Men jag tycker att det finns goda förutsättningar. Det är en bra verksamhet, det är engagerade studenter och det är viktiga bitar. Det finns ett track record att falla tillbaka på där det framgår vad som har gjort skillnad, vad som har utvecklats, utbildningar, lärosäten och så vidare. Sammanvägt plockar vi hem principfrågan. Det handlar om långsiktiga spelregler. Man ska som student ha rätt att vara med i en studentkår. Man ska ha rätt att utse studeranderepresentanter till universitets och högskolors styrelser och andra organ. Vi ger pengar till den grundläggande inflytandeverksamheten. Vi tydliggör också lärosätenas ansvar i detta. Vi säger att de har ett ansvar när det gäller mottagningsverksamhet, arbetslivskontakter och annat. Det behöver inte innebära att lärosätena i alla lägen själva ska utföra detta. Mycket kan ske som det gör , det vill säga i dialog, i samverkan, med studentkårerna eller att studentkårerna sköter detta fullt ut. Jag tycker att det är ett sammanvägt bra förslag som har goda förutsättningar att falla ut på ett bra sätt. Om man går in med kreativitet och rätt inställning till detta kommer kårerna att vara en uppskattad och bra verksamhet som kommer att ge goda resultat framgent. 221 () replik: Det blir bara prat, . Det är optimistiska tankar och kreativitet som ska lösa detta. Regeringens egen utredare sade med anledning av direktiven till utredningen att det finns en påtaglig risk att reformen leder till en försvagning av och en försämrad kvalitet i både studenternas medverkan i högskolornas angelägenheter och den studiesociala verksamheten. Därför riggade han ett system för att garantera detta. Ni slaktar utredningens förslag och säger lite klämkäckt att med bättre information kommer detta att lösa sig. Det är inte så verkligheten ser ut. Du vet hur medverkan i kårvalen ser ut och hur det ser ut med medlemskapet för de studentföreningar som finns bland de fackförbund som organiserar studenter. Du kan titta på hur medlemsstatistik ser ut och hur mycket av intäkterna som de facto kommer från medlemsavgifter till de politiska ungdomsförbunden. Titta på idrottsrörelsen i . Det är inte så att de lever på enbart medlemsavgifter. Vi har från samhällets sida tyckt att dessa organisationer spelar en viktig roll i våra samhällen, just nu när vi talar om kvaliteten i högskolan. Regeringens egen utredare har sagt att det måste vara på plats, annars finns det en risk att studentinflytandet slås sönder. Men sedan slänger ni den utredningen i papperskorgen och lägger hela ansvaret på dem som sitter där uppe. Ni ska bli lite mer kreativa. Ni ska berätta lite grann om vad ni har gjort. Det aldrig lyckades berätta för sina studentkompisar ska ni lyckas med. Det är ett sjyst spel med hjälp av studentinflytandet i . Vilken beräkning har ni gjort? Vilken konsekvensanalys ligger till grund för förslaget? Hur hög kommer avgiften att bli för att vara med i en studentkår? Hur många kommer att vara med i studentkåren i ? 222 () replik: Jag tycker att drar ganska stora växlar på detta med tanke på att han bland mycket annat inte har koll på mitt eget engagemang i studentkårerna i , i kårfullmäktige och andra organ och våra framgångar där. Det har varit på olika sätt. Baserat på min egen erfarenhet vet jag att det finns viktig studentverksamhet i kårens regi och långt vidare än de studentpubar som nämndes. Det är en bred och bra verksamhet. Jag bedömer att det finns goda förutsättningar. Man har gjort skillnad på , och en lång rad universitet och högskolor runt om i landet. Studentkåren utgör en utomordentligt viktig verksamhet. Du säger att det är tomma ord. Jag går in med tillförsikt och tror att studenterna kan ha ett fortsatt viktigt inflytande. Det blir en laglig grund att utse studeranderepresentanter. Det avsätts pengar för den grundläggande verksamheten. Det är generös skattefrihet och andra delar. Det lägger en grund. Det ska kombineras med det personliga ansvaret som student att vara med och finansiera den viktiga studerandeverksamheten. Vi får se hur det faller ut, . 223 () replik: nämnde i sitt anförande att han inte ville ifrågasätta verksamheten. Han menar att det går att kombinera studentinflytande och föreningsfrihet för studenter. Jag tror att det går att göra. Jag tror att det närmaste vi har kommit den lösningen är den utredning som presenterades tidigare men som regeringen nu helt struntar i. Det blir lite ironiskt när man säger att det går att kombinera. Det kommer förslag på hur det ska kombineras. Sedan används det som argument när man låter bli att kombinera de två sakerna och bara satsar på föreningsfrihet. Det är inte fel, men varför inte garantera studentinflytande och studiesocial verksamhet också? Jag kan inte låta bli att ställa en fråga, nu när nämner kårerna i . Jag som också är från har pluggat på både och . Min bild är inte att kårerna är särskilt nöjda med detta. Jag skulle tycka att det vore intressant om har fått en annan bild. nämnde generös skattefrihet. Tycker studentkår, som du har varit medlem i, att förslaget är en generös skattefrihet? Jag har fått information om att de anser att det här är ett riktigt dåligt förslag och är besvikna på att de ställs utanför och särbehandlas negativt. Det är väl ändå inte rimligt? Jag skulle därför vilja veta vad ni menar med denna generösa skattefrihet, särskilt för studentkår? Borde man inte ge studentkårerna en faktisk möjlighet med pengar också? 224 () replik: Principiellt går och jag egentligen in lika i frågan, nämligen att vi ifrågasätter obligatoriet som princip. Jag tror att vi också går in med en värdering att vi tycker att det är angeläget och viktigt med studenters inflytande. Sedan kanske vi landar i lite olika slutsatser vad gäller utredningen och det konkreta förslag som vi diskuterar. Men ger sken av att det inte finns några stödstrukturer, att det inte finns några pengar och att det inte finns några lagförslag. Det är precis tvärtom. Vi kommer att ha, som jag nämnde i mitt anförande, studententkårer på precis samma sätt som . De kommer att få möjlighet att utse studeranderepresentanter i universitets och högskolors styrelser och andra organ där så ska ske. Som student kommer man att ha rätt att tillhöra en studentkår. Vi avsätter pengar men mindre än du önskar till en grundläggande inflytandeverksamhet. Så visst sker det en del. En del handlar om skattevillkoren, som var inne på. Vi kan ta som exempel. Deras skattevillkor ändras inte med det förslag som vi diskuterar. Man kan tycka att det skulle ändras och att de skulle ha andra regler än de har . Men de facto är det så att de skatteregler som vid bedömningar har inneburit att studentkår inte har betalat någon skatt vare sig , eller ändras inte med detta beslut. Om allting fortsätter och gör samma bedömning kommer det att vara skattefrihet för dem också . Det är alltså en generös skattefrihet för deras del och generösa skattevillkor i stort för landets studentkårer och nationer. 225 () replik: Jag förväntade mig nästan detta svar. Det är det enda svar som studentkår har fått när de har frågat om detta. Jag tycker ändå att det är rimligt att man inte särbehandlar studentkårerna vid och vid . Det är inte rimligt att man gör det. Många hävdar att reglerna inte ändras i praktiken. Men det har inte ordentligt fastslagits av vilka regler det är som gäller i fråga om detta. Detta har varit en experimentverkstad, och det har inte fastslagits. Jag tycker att det är att smita undan frågan att säga att det inte ändras. Det rimliga är väl ändå att man tar ställning i det här läget när det står tydligt att och inte ingår och att man tar ansvar för det beslut som man tänker fatta och hävdar att det är bra att de särbehandlas negativt. Det kan man tycka. Men jag tycker inte att det är rimligt. Jag trodde att skulle hålla med mig på denna punkt. Jag har aldrig sagt, och har aldrig hävdat, att det inte finns några stödstrukturer alls i fråga om detta och att man inte gör någonting alls. Det gör man. Det är klart. Det hade varit hysteriskt dåligt annars. Problemet är att man inte gör tillräckligt så att man faktiskt kommer att vara tvungen att antingen slå sönder studentinflytandet eller försämra kvaliteten på grundutbildningen. Det är inte ett rimligt val att ställa universiteten inför. Dessutom skulle det medföra att kårerna inte får tillräckligt självbestämmande. Bara för att man är väldigt kritisk till en stor försämring behöver det inte betyda att den är vettig. Jag kan säga så här: Om ni gör en försämring men inte gör den absolut sämsta försämringen gör inte det saken bättre. Det är fortfarande en kraftig försämring. 226 () replik: Jag kanske tolkade fel i hans första replik. Men det intryck som jag fick av det han sade var att det inte sker någon typ av stöd, lagreglering eller annat. Det är precis tvärtom. Sedan kan vi dividera om det är tillräckligt och så vidare. Men man har rätt att utse studeranderepresentanter, det avsätts pengar och man har fortsatt skattefrihet. Jag ska förtydliga en sak beträffande . Man kan säga att borde lyftas in i dessa undantag som gäller för studentkårer och nationer vid statliga universitet och högskolor. Ja, det skulle man kunna framföra som en princip att förändra detta. är det under översyn i största allmänhet. Men vi har bedömt att det inte är läge att göra detta utan landar i att allt annat är lika, och då förändras inte skattevillkoren för bland annat kårerna i och . Följande står också tydligt på de sista raderna på s. 18 i utbildningsutskottets betänkande 14 som vi nu diskuterar: Studentkårerna vid fristående högskolor har kunnat få skattebefrielse genom att de betraktats som allmännyttiga ideella föreningar. Skattereglerna för dessa kårer ändras inte på grund av beslutet om kårobligatoriets avskaffande. Jag tycker att det är ganska klart och tydligt vad det är som gäller i Chalmers- och Jönköpingsfallet. 227 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: pratar om att detta är rätt och fel. Detta är inte någon filosofilektion om vad som är rätt och fel. Detta handlar om en realitet för människor som representerar studenter precis som och jag representerar våra medborgare. Det är deras vardag. Vi vet att studenterna inte alltid har det så lätt. Jag kan förstå att du är från en elit och att de studenter som ni representerar kanske inte behöver detta stöd. Men när jag gick på hade jag själv egentligen inte behov av någon studentkår.