prot · GX095 · 2009-09-24 00:00:00 — Stöd för personer med funktionsnedsättning 30 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till arbetsmarknadsminister . fick vi ta del av en budget från regeringen med syfte att dämpa arbetslösheten, vilket jag tycker är bra. Det som oroar mig är situationen för alla de personer som har funktionsnedsättningar och som inte nämns i första hand. Vi har haft ett särskilt anställningsstöd som har varit positivt. Vi har , men de når inte upp till sitt mål om att få av dessa personer ut på den öppna arbetsmarknaden. Vad gör regeringen för alla de människor med funktionsnedsättning som står långt ifrån arbetsmarknaden eller som riskerar att hamna i arbetslöshet? 31 Arbetsmarknadsminister (): Sammanlagt handlar de insatser som görs för personer med funktionsnedsättning om ungefär 20 miljarder . I det ligger också den andel av nystartsjobben som personer med funktionsnedsättning har fått. Det glädjande är att personer med funktionsnedsättningar är, om jag får kalla det så, överrepresenterade i den typen av insatser. Det tycker jag naturligtvis är oerhört bra. Arbetsförmedlingen har sektorsansvaret när det gäller funktionsnedsattas möjligheter att ta sig in på arbetsmarknaden. Det fullgör man dels genom att samordna olika typer av insatser, dels genom att se till att det finns möjligheter även utanför de program som finns för långtidsarbetslösa. Sedan vill jag påminna om att i budgeten lade vi 1 miljard extra i lönebidragsanställningar och Samhallsanställningar. I den här budgeten presenterar vi två nyheter dels strategiskt stöd till funktionsnedsatta, något som utreds nu enligt ett vallöfte, dels rehabilitering i jobb- och utvecklingsgarantin för personer med funktionsnedsättning. 32 (): En följdfråga till ministern blir: Hur ser ministern på att inte lyckas leva upp till sitt mål om ? Vi vet att lämnade en rapport där man tyckte att siffran skulle vara högre. Det blir svårare därför att inte lyckas med att få ut tillräckligt många människor. Hur ser ministern på det, och vad avser han att göra? 33 Arbetsmarknadsminister (): I grunden är 5-procentsmålet vettigt, tycker jag. Vi ska egentligen se som en brygga ut till ordinarie anställningar, eller åtminstone anställningar med annan typ av stöd. har under en har legat över sitt mål om . resonerar mer i termer av att nu är det kärvare läge på arbetsmarknaden, och det gör att det här 5-procentsmålet inte riktigt uppnås. Jag utgår från, och jag har löpande kontakter med om det, att man ska sträva dit och göra det tillsammans med Arbetsförmedlingen och med hjälp av de olika program och insatser som i övrigt finns. Vi behöver varenda själ på svensk arbetsmarknad framöver om vi ska ha råd med pensioner, vård och omsorg eller vad det nu kan vara. Vi behöver också dem som är funktionsnedsatta på arbetsmarknaden. 34 (): Min fråga går till arbetsmarknadsministern gällande ungdomsarbetslösheten, som skenar och skenar och skenar. Det är en situation som vi naturligtvis inte kan finna oss i. Då är ett vidare problem att det i tredje steget i jobb- och utvecklingsgarantin saknas praktikplatser, arbetsplatser där ungdomsarbetslösa kan praktisera. Det är ett stort problem. Jag skulle vilja se lite nya tankar hos regeringen. Jag tror att arbetsmarknadsministern har varit ute på många arbetsplatser och vet att många av dem som har anställningar funderar på en företagsidé och skulle vilja starta eget men vågar inte ta steget från en fast anställning i rädsla för att bli av med jobbet om de inte får tjänstledigt. Skulle man inte kunna tänka sig att en person som vill starta eget företag eller gå en universitetsutbildning fick en viss ersättning från staten, medan en arbetslös ung person fick gå in på ett vikariat under den tiden, just för att få in en fot på arbetsmarknaden och inte behöva gå arbetslös? Är det inte en idé som arbetsmarknadsministern kan tänka sig att lägga fram? 35 Arbetsmarknadsminister (): Först och främst håller jag naturligtvis med om att ungdomsarbetslösheten är ett väldigt stort problem. Vi vill inte att en stor ungdomsgeneration ska gå förlorad. Åter säger jag: Vi behöver varenda kotte på arbetsmarknaden. vänder konjunkturen, har vi ett stort generationsskifte på gång på arbetsmarknaden, och då behövs de här ungdomarna. Praktikplatser utgör en speciell problematik. I ett läge där arbetslösheten stiger och företagen går på lågvarv har man också svårt att erbjuda praktikplatser. Jag hade ett samtal med generaldirektören för Arbetsförmedlingen i går om just detta. Hon kunde glädjande nog säga att nu har de börjat få rull på praktikplatser och börjat teckna större avtal. Man kommer också att arbeta mycket hårt gentemot den statliga och offentliga sektorn för att se till att praktikplatser erbjuds. När det gäller det specifika förslaget ska jag säga att jag naturligtvis är öppen för alla goda idéer som leder till att man kortar ungdomars väg till arbetsmarknaden. 36 (): Det låter bra att arbetsmarknadsministern inte stänger dörren helt, för jag tror att det är en väldigt bra idé, inte minst för alla dem som har en fast anställning och skulle vilja pröva på att starta företag. Vi måste få upp företagsamheten i . Detta kan vara ett utmärkt sätt att dels ge dem chansen att starta ett företag, dels få in ungdomar på en riktig arbetsmarknad så att de får lön om de har vikariat och får ett fotfäste på arbetsmarknaden. Vi får inte gå i fällan att vi stänger ute en hel ungdomsgeneration. Det är inte den framtid vi ska ge till ungdomarna. Vi behöver deras kunskaper för framtiden. Jag uppmanar arbetsmarknadsministern att titta närmare på förslaget. 37 Arbetsmarknadsminister (): I jobbgarantin för unga har vi nu slopat den gamla gränsen för stöd för att starta eget. Det görs i syfte att hjälpa ungdomar att få möjlighet att starta eget. Det är en del i detta. Det föreslår är att de som har ett jobb någonstans ska ha möjlighet att få tjänstledigt eller motsvarande för att kunna starta eget. Det är ett ganska stort ingrepp, men det ska inte uteslutas. Jag tycker att idén i grunden är god. Vi behöver många ungdomar som vågar ta steget, vågar försöka, vågar testa. Jag tar till mig den och stoppar in den i lämpligt tankefack. EU:s arbete med hbt-frågor 38 (): Jag vill ställa min fråga till . I , , Chişinău och senast i vet vi att det har varit Prideparader som fått ställas in eller som har trakasserats. Så har det varit även i , men det ska jag inte ta in i mitt resonemang. Vi vet dessutom att ett antal forna öststater har väldigt konstiga lagar mot hbt-personer, inte minst som stiftat en ny lag. Den , både denna och den förra, fördömde detta. Det är bra. Men är frågan: Vad ska vi göra ? är nu ordförande i . Sedan har vi ett spanskt ordförandeskap och så ett belgiskt ordförandeskap länder som har ungefär samma uppfattning i denna fråga som . Är Europaministern beredd att ta ett initiativ till att vi ska påbörja ett arbete inom EU för att få bort de där dumheterna i dessa länder? 39 Statsrådet (): Tack, , för frågan. Jag är mycket bekymrad över utvecklingen i , och också i , där vi bland EU:s medlemsländer och kandidatländer ser den här typen av yttringar. Lagen har ännu inte trätt i kraft i . Det är en god förhoppning att den inte kommer att göra det, men innehållet i den är fruktansvärd och strider naturligtvis mot allt vad EU står för, både värderingsmässigt och med tanke på de lagar som finns. Det var en särskild debatt i om den här frågan där jag deltog från ordförandeskapets sida och där också kommissionen deltog. Kommissionen var kristallklar i sin uppfattning, precis som vi, att om den här lagen skulle gå igenom som den är skriven skulle kommissionen inte tveka att vidta åtgärder mot den. Man kan dra länder inför domstol om de bryter mot fördragen, och det är så man får operera när det finns något konkret att ta på. I övrigt är det genom opinionsbildning, påtryckningar, fördömanden och olika stöd till hbt-grupper och grupper som arbetar för detta som vi kan agera. 40 (): Jag tackar naturligtvis för svaret. Det jag undrar är snarare om man kan börja med något mer planenligt arbete för att arbeta med detta under de tre kommande ordförandeskapen. Man har en gyllene chans. Sedan kanske det är länder som inte alls är intresserade av det här som tar över ordförandeskapet. Jag vet inte vilket land som tar över efter . Jag tycker att det här vore en bra chans att få ett kontinuerligt arbete med de här frågorna. Vi trodde ju i vår enfald, förmodligen, att nu hade de här länderna erkänt Köpenhamnskriterierna, men det var uppenbarligen i detta avseende i alla fall en läpparnas bekännelse. Det är därför som jag tycker att det skulle vara värt att påbörja ett långsiktigt arbete inom unionen för att just bli av med den här typen av konstigheter som så stora delar av unionen avvisar. 41 Statsrådet (): Tack för frågan! Vi kommer under det svenska ordförandeskapet att ha en konferens, Equality Days, där hbt-frågor kommer att diskuteras. Jag tror att det är , men jag får återkomma till de exakta datumen. Det är som ansvarar för konferensen. Jag är gärna beredd att efter konferensen summera vad vi har kommit fram till och inleda en diskussion. Jag har ett nära samarbete med min spanska kollega, som också är mycket engagerad i de här frågorna. Precis som tycker den spanska regeringen att detta är viktigt, och de kommer att ha jämlikhet, equality i bred bemärkelse, som en av sina prioriteringar. Jag kan mycket väl tänka mig att vi försöker arbeta lite mer systematiskt med de här frågorna. Jag får återkomma till i vilken form det skulle ske. Men jag delar verkligen oron och känner frustration över att det inte går fortare och att det tvärtom går tillbaka i väldigt många länder. I övrigt är det som tar över ordförandeskapet efter . , och är en bra axel att börja med. Praktikplatser inom offentlig sektor för unga arbetslösa 42 (): Jag skulle vilja ställa min fråga till arbetsmarknadsminister . Både ministern och har varit inne på min fråga tidigare. Men vi får se om kan utveckla den något ytterligare, för även jag har uppmärksammat att antalet praktikplatser för unga arbetslösa är ganska litet. Vad jag har märkt är att det ofta är den offentliga sektorn, det vill säga kommuner och landsting, som har väldigt svårt att släppa till och skapa praktikplatser. Med den enorma satsningen för att få bukt med ungdomsarbetslösheten men också mer pengar till kommuner och landsting, som regeringen nu har aviserat i budgeten, undrar jag om det finns något sätt att trycka på kommuner och landsting för att de ska bli bättre på detta. 43 Arbetsmarknadsminister (): Tack för frågan! I budgeten aviserar vi en ny tjänst direkt underställd generaldirektören för Arbetsförmedlingen i syfte att arbeta med det som vi kallar Lyftplatserna. I samband med det utgår jag från att man också masserar framför allt den offentliga sektorns aktörer de statliga företagen, myndigheter och andra i samma syfte, att hitta så många kvalitativa och bra praktikplatser som möjligt. Som vi har diskuterat här förut är den internationella finanskrisens härjningar där på arbetsmarknaden. Vad vi kan göra är att uppmana ungdomar att söka sig ut, plugga eller försöka med praktik på olika sätt, att behålla kontakten med arbetsmarknaden och försöka se till att man har en fot inne den dagen det faktiskt vänder. Det kommer en vändning, och det kommer ett generationsskifte. Och vi behöver de här ungdomarna. 44 (): Tack så mycket för svaret! Arbetsmarknadsministern kom nu också in på min följdfråga om att vi står inför ett generationsskifte som gör att vi verkligen måste få fler att bli intresserade, både ungdomar och andra, av att arbeta inom vården och omsorgen. Jag tror att möjligtvis även starta-eget-bidraget och kanske en uppluckring av den offentliga sektorn, med möjlighet att skapa flera arbetsgivare, kan bidra till att fler blir intresserade av den offentliga sektorn. Det är ju oerhört viktigt att det finns någon där som tar hand om alla äldre och alla andra som behöver omsorg. Min förhoppning är stor att vi ska lyckas. 45 Arbetsmarknadsminister (): Jag läste en rapport som kom från ST, , där man just konstaterar att över 100 000 personer inom de offentliga verksamheterna kommer att gå i pension bara . Så det är precis som säger, att vi kommer att behöva väldigt många av de ungdomar som finns utanför eller som är rädda för att bli arbetslösa när de gått ut skolan. Då är det viktigt att vi har många saker på plats. Jag tror att ett väl fungerande utbildningssystem med mycket praktik och många olika typer av arbetslivsorienterad utbildning är på sin plats, naturligtvis i kombination med att vi ser till att de som nu står utanför ändå har en god och så nära relation som möjligt till arbetsmarknaden. Jag vill bara flagga för ett projekt på detta tema som jag besökte i . Det heter YOU, yrkesorienterad utbildning. Det är ett oerhört bra projekt där kommunen, Arbetsförmedlingen, andra lokala, regionala och statliga myndigheter och näringslivet lokalt finns engagerat för att just erbjuda detta. Så det finns väldigt många bra försök runt landet på detta tema. agerande i miljöfrågor utomlands 46 PER (): Jag har en fråga till miljöministern. Det statliga energibolaget håller nu på att bygga ett nytt kolkraftverk i kallat Moorburg. Myndigheterna i har slagit fast vilka miljökrav som ska ställas på det nya verket. Man har gjort det i enlighet med EU:s vattendirektiv och i enlighet med tysk miljölagstiftning. svar på miljökraven har varit att dra inte utan hela nationen inför skiljedomstol för att slippa miljökraven. Jag förstår att miljöministern inte kan kommentera ett enskilt domstolsärende, men det vore intressant att höra ministerns syn på principen att ett statligt ägt energibolag går in och drar en annan stat inför rätta för att slippa miljökrav. Anser miljöministern att det är en acceptabel arbetsmetod? 47 Miljöminister (): Det är en viktig fråga som Per tar upp. Utan att kommentera det enskilda fallet tror jag att vi är överens om att det inte är tillfredsställande att ett statligt bolag gör stora satsningar i det som vi egentligen vet inte kommer att vara den miljömässiga framtiden. Regeringen har på olika sätt och i olika sammanhang mycket tydligt framfört att vi bland annat kommer att se över . Vi kommer att förtydliga de miljömässiga krav och den inriktning för klimat, energi och miljö som den så tydligt har fastställt både nationellt och internationellt. Vi för också på olika sätt en dialog med ledning om detta, och det är en uppgift som ligger på . 48 PER (): Jag får tacka för svaret och välkomnar att miljöministern ändå ser ett problem med den här metoden att arbeta. Det måste dock vara en grundläggande princip att samma regler måste gälla överallt. Om ett svenskt statligt energibolag kan dra en annan stat inför rätta för att det anser att miljökraven är för hårda, kan det självklart också ske att ett utländskt energibolag drar den svenska staten inför rätta för att man ställer för hårda miljökrav på nivå, landstingsnivå eller nationell nivå. Vi anser att det är väldigt olyckligt att nationell offentlig miljölagstiftning rivs upp, något som inte bör vara en princip att arbeta efter. Därför vore det intressant att höra från miljöministern hur man tänker arbeta för att skydda sig mot att den situationen kan uppstå även i , hur man skyddar sig mot att utländska energibolag agerar på samma sätt gentemot svensk miljölagstiftning. 49 Miljöminister (): Bara för att vara väldigt tydlig vill jag säga att regeringen inte utövar sin påverkan i de enskilda fallen. Vi tar inte ansvar operativt för verksamhet, men vi gör det som ägare. Det är där vi har denna mycket tydliga inriktning. Jag tror inte att man ska överdriva risken för att andra företag försöker utnyttja agerande för att sedan tillskansa sig fördelar i svensk lagstiftning. Det går dessutom inte, därför att här i måste man följa svensk lagstiftning och självklart också den lagstiftning som finns reglerad inom EU. Men vi delar helt och hållet uppfattningen att det krävs en mycket tydlig omriktning av verksamhet som utövas när det gäller energi och också när det gäller de följder som energiproduktionen har. Vi anser självklart från regeringens sida att svensk energiverksamhet ska medverka i den omställningen både i och i . 50 (): Regeringen har utpekat koldioxidskatten som den enskilt viktigaste åtgärden för att komma till rätta med klimathotet. I regeringens budget sänks nu koldioxidskatten . Varför sänker ni den enligt ert eget tycke viktigaste klimatskatten? 51 Miljöminister (): Svaret är mycket enkelt. Det följer en indexering som också partikamrater varit med och fastställt. Däremot har det totala skattetrycket när det gäller miljöskatter tydligt ökat under denna regerings tid. Dessutom kommer det att fortsätta öka med de åtgärder som vi lägger fram. Det är en hel serie av åtgärder vi vidtar. Inte minst gäller det fordonsbeskattningen där vi skattebefriar miljöbilar och skärper koldioxidbeskattningen för bilar som släpper ut mer koldioxid. Vi har också tydligt klarlagt att vi vartefter kommer att öka indexeringen av koldioxidskatter i snabbare takt. När det är en sådan stor ekonomisk nedgång som det har varit kan en sänkning inträffa något enstaka år, men som helhet har det skett en mycket tydlig markering och en förändring av spelreglerna till miljöns fördel. 52 (): Det stämmer att det är regeringens misslyckade ekonomiska politik som gör att indexeringen sänker koldioxidskatten. Visserligen höjer regeringen koldioxidskatten i budgeten med men inte tillräckligt mycket för att vi ens ska ha en oförändrad koldioxidskatt. Vi fick koldioxidskatt i . Det har hänt att koldioxidskatten har sjunkit. när står för dörren sänks koldioxidskatten i svensk historia. 53 Miljöminister (): bekräftar att det inte är den seriösa miljödebatten som intresserar allra mest. Att kalla den internationella ekonomiska krisen, som vi precis har talat om drabbar hela vår omvärld, en effekt av den misslyckade ekonomiska politik är, ursäkta uttrycket, lite löjligt. Att krisen får konsekvenser för indexeringen, som är helt automatiskt fastställd, är en självklarhet. Som helhet är det ett mycket tydligt beslut från regeringens sida att öka det ekonomiska trycket på miljöomställning. Sammanlagt har vi ändrat spelreglerna långt kraftigare än vad som någonsin skedde . Ni undantog tvärtom konsekvent de skatteförändringar som hade fått mest genomslag på trafikens utsläpp. Det har vi ändrat på. Vi ser också effekterna av att utsläppen från biltrafiken i minskar kraftigt. Säkerheten och den grova organiserade brottsligheten 54 i (m): Min fråga går till justitieminister och gäller säkerheten och den grova organiserade brottsligheten. I går inträffade ett historiskt rån mot värdedepån i . Det rapporterades att skalskyddet vad gäller polishelikoptrarna, vilket justitieministern fick en fråga om tidigare, brister och att helikoptrar sattes ur spel. Dessutom skriver kvällstidningarna att rånarnas helikopter var osynlig på radar. Vad avser justitieministern att göra för att påskynda förändringarna för att stärka skalskyddet och skyddet totalt sett för huvudstad och dess invånare i detta avseende? 55 (m): Jag tackar för frågan. Det är uppenbart att den organiserade brottsligheten använder sig av nya metoder . Jag har tidigare nämnt nödvändigheten av en bättre skyddsnivå när det gäller polisens helikoptrar. Det finns också ett stort behov av att se över helikopterstödet över huvud taget, vilket inte riktigt är på plats på det sätt man skulle kunna önska. Det är viktigt att den organiserade brottsligheten motverkas genom insatser över hela landet, inte bara i . Den uppbyggnad av arbetet mot organiserad brottslighet som regeringen har inlett innebär att vi förstärker över hela landet med särskilt utbildade poliser och med särskilda underrättelsecentrum och annat som kan jobba mot detta. När det gäller särskilda anläggningar, typ värdedepåer, behöver vi också en bättre skyddsklassning. Där pågår ett arbete på Försvarsdepartementet. Jag hoppas att man kommer att kunna lägga fram en proposition som förstärker skyddet. 56 i (m): Jag tackar justitieministern för svaret. Det är ett faktum att endast ett fåtal av de grovt kriminella i klarar av att genomföra ett sådant här rån. Därför är det viktigt att man har insatser i hela landet, så jag delar helt justitieministerns uppfattning i detta avseende. När budgeten presenterades såg vi att det görs en historiskt stor satsning på rättsväsendet med 4 miljarder en satsning som saknar motstycke i svensk historia. Jag skulle vilja be justitieministern utveckla lite hur arbetet för att bekämpa den grova organiserade brottsligheten fortskrider i landet och hur det är med de centrum som har etablerats eller är på väg att etableras. 57 (m): Det arbete som pågår innebär att vi har särskilt utbildade poliser som kan förstärka den ordinarie polisverksamheten, som vi också stärker. Den fortsatta upprustningen av rättsväsendet som regeringen lägger fram i budgeten innebär förstärkningar också när det gäller åklagare och domstolar. Det är viktigt att också kunna lagföra denna typ av brottslighet. Vi har en rad lagstiftningsärenden som jag skulle vilja nämna eftersom vi befinner oss i . Det ena handlar om att fortsätta arbetet med att se hur vi kan förverka förmögenheter och rikedomar som möjligen kommer från kriminell verksamhet. Där har regeringen sett till att vi har fått lagstiftning på plats, men den behöver förstärkas och det behövs åtgärder för att arbeta med detta. Vi kommer också att under de kommande månaderna och åren att få ett antal ärenden som rör polisens informationsförsörjning. Det är absolut nödvändigt att polisen har möjlighet att skaffa sig information och använda sig av information. Det kräver exempelvis en ny polisdatalag. Vi har en ålderdomlig lagstiftning som behöver moderniseras. Jag återkommer till kammaren med förslag avseende detta. Åtgärder mot miljöbrott i havsmiljö 58 (): För sedan gav med stöd av dispens från dumpningsförbud genom att tillåta giftiga muddermassor från hamn att dumpas i Kattegattorskens viktigaste lekområden. Dispensen överklagades givetvis av yrkesfisket, och domen visar att det lönar sig att ta strid för miljön. Det är en gåta varför inte och själva tog sitt ansvar. Det visar kanske hur låg prioritet havsmiljön har i praktiken hos regering och ansvariga myndigheter. Det borde vara självklart att man inte dumpar giftiga muddermassor i ett för torsken viktigt lekområde. Vad ämnar miljöministern göra för att undvika liknande situationer ? 59 Miljöminister (): vet mycket väl att jag inte kan kommentera ett enskilt fall som dessutom precis har varit föremål för domstolsprövning. Det är myndigheterna som sköter myndighetsärenden. Jag ska inte lägga mig i dem; det vore grundlagsbrott. Själva tanken att detta skulle vara ytterligare belägg för hur lite regeringen gör för havsmiljön är märklig med tanke på att det görs ojämförligt stora satsningar med miljardbelopp till havsmiljön, som inte har funnits, med skärpta regler när det gäller havsmiljön och stärkt myndighetsansvar på havsmiljöområdet. Regeringens inriktning är solklar, men det enskilda fallet kan jag inte kommentera. 60 (): Det borde vara självklart att man inte dumpar giftiga muddermassor i ett område som i praktiken är ett marint reservat. De signaler som regeringen sänder ut till sina verk och myndigheter, när man nu säger att man prioriterar havsmiljön, borde vara tydligare och bättre så att verk och myndigheter agerar utifrån den inriktning som regeringen säger sig ha. verkar det mer vara en hafsmiljö snarare än en havsmiljö som regeringen företräder. Jag hoppas att vi får se en ändring på detta område. 61 Miljöminister (): Jag tror att det framgick av mitt svar att jag inte kan kommentera det enskilda fallet. Det hade varit sjyst av att erkänna att det är så. Din fråga är omöjlig att besvara här i . Däremot är det ingen tvekan om vad vi gör. Det är inte bara signaler, utan kraftfull handling.