prot · GW0981 · 2009-03-10 00:00:00 — 1 § Ny riksdagsledamot Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att () utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nye ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (SFS 2005:837). 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2008/09:350 Till Interpellation 2008/09:350 Ofinansierade skattesänkningar av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:352 Till Interpellation 2008/09:352 Skattesänkningarna och fördelningspolitiken av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:356 Till Interpellation 2008/09:356 Regionala samordnare av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utrikes resor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag Interpellation 2008/09:363 Till Interpellation 2008/09:363 Betalningstider för företag av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella samt utrikes resor. () Enligt uppdrag Interpellation 2008/09:364 Till Interpellation 2008/09:364 Regelförenklingar av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella samt utrikes resor. () Enligt uppdrag 3 § Svar på interpellation 2008/09:310 om Öresundsintegrationen under det svenska EU-ordförandeskapet 1 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder som kan vidtas för att tillvarata erfarenheterna från gränshindersarbetet i och hur regeringen avser att utveckla det nordiska gränshindersarbetet under det svenska ordförandeskapet i Europeiska unionen. framhåller i sin fråga att politikens uppgift är att riva de hinder och barriärer för att mötas som finns för människor. Den inre marknaden utgör kärnan i det europeiska samarbetet och möjliggör fri rörlighet för personer liksom för varor, tjänster och kapital mellan de europeiska länderna inklusive EES. Från svensk sida arbetar vi kontinuerligt för att ytterligare stärka den inre marknaden. Bland annat har vi tillsatt en utredning, (UD 2008:01), som ska föreslå förenklingar, förbättringar och kompletteringar av nationella bestämmelser som har betydelse för varors och tjänsters fria rörlighet. Uppdraget kommer att redovisas till regeringen . Det kan i sammanhanget framhållas att territoriellt samarbete över nationsgränser prioriteras i EU:s budget för innevarande period. Syftet är att skapa gynnsamma förutsättningar för ökad sysselsättning och konkurrenskraft i EU:s regioner. En rad åtgärder har, som också framkommer i fråga, vidtagits för att särskilt främja integrationen i . Detta har skett i samarbete med eller genom förändringar i det svenska regelverket. Ett exempel är, som framhåller, regelverket för arbetslöshetsförsäkringen som tidigare haft en del brister vad gäller gränspendlares rätt till ersättning vid eventuell arbetslöshet. Flera av dessa problem har numera fått sin lösning. Gränshindersfrågor var ett av de områden som prioriterades under det svenska ordförandeskapet i . Information är också viktigt för dem som rör sig mellan de nordiska länderna. Den nordiska socialförsäkringsportalen, som invigdes , kompletterar den nordiska skatteportalen. Nordiskt Gränshindersforum inledde sin verksamhet och har redan visat sig vara ett effektivt redskap för att underlätta integrationen i . Inom Europeiska unionen pågår ett arbete för att stärka samarbetet i . Europeiska kommissionen har fått i uppdrag att utforma en särskild strategi för . Tanken är att denna strategi ska presenteras och antas under EU-ordförandeskap. Strategin kommer att omfatta en handlingsplan med gemensamma åtgärder över landgränser för att bland annat stärka konkurrenskraft och sysselsättning som man värnar miljön. Åtgärder som gärna ser i strategin och som främjar integrationen rör samarbete kring ett enhetligt genomförande och en bättre tillämpning av EG-rätten. Östersjöstrategin kommer därför att ha särskild relevans för där det redan finns en stark samverkan över nationsgränserna. Europeiska kommissionens förslag till Östersjöstrategi utarbetas med hjälp av bidrag från en bred sektor i samhället i de berörda länderna. Det är glädjande att företrädare för har deltagit i denna process och lämnat bidrag till kommissionen. I samarbetet i diskuterar man hur man från ministerrådets sida kan bidra till utformningen av denna Östersjöstrategi. Parallellt med vårt EU-ordförandeskap kommer också det nordiska gränshindersarbetet inom ramen för Gränshindersforum att fortsätta. Detta arbete är ett viktigt komplement till det arbete som pågår på EU-nivå inom för att snabbt lösa konkreta problem som företag och enskilda har med handelshinder. Sammanfattningsvis kan det konstateras att vi såväl inom Europeiska unionen som inom det nordiska regeringssamarbetet arbetar mot samma mål: att stärka den regionala integrationen. 2 (): Jag vill börja med att tacka för svaret. Det är glädjande att se hur regeringen sedan valet har prioriterat gränshindersfrågorna. Som boende i har man ibland förfasats över det ointresse som visats för de här frågorna. och Öresundsintegrationen är inte en regional fråga. Tvärtom är en fungerande av stor nationell betydelse, såväl i som i . När situationen på den svenska arbetsmarknaden sett problematisk ut har många svenskar fått jobb i . pendlar drygt 20 000 svenskar till andra sidan Sundet. Framför allt många unga Malmöbor finner arbete i butiker och restauranger. Under ett i övrigt bistert 2008 slog Malmös julhandel rekord och ökade jämfört med föregående år . Enligt Citysamverkan i har antalet danska kunder ökat med . Man handlar också för betydligt mer pengar. Den stora förklaringen är givetvis att den danska kronan är betydligt starkare än den svenska kronan. Men man ska inte underskatta att det på ett helt annat sätt än förr är naturligt för danskar att åka till . Inte bara har fördelar. presenterade en rapport om Öresundssamarbetet och den danska huvudstadsregionens konkurrensmöjligheter. I rapporten fastslår man att inte har den kritiska massa som annars karakteriserar ett storstadsområde. Inte heller finns det på den danska sidan möjligheter för att växa samman med andra städer. I stället är det en ökad integration med framför allt och som framöver kommer att vara räddning. rekommenderar den danska och den att stärka integrationen på arbetsmarknaden i regionen och menar att ytterligare harmonisering bör ske av lagstiftning, skatt och sjukförsäkring. Dessutom behöver man ha beredskap för en kraftigt stigande trafik över . Även samarbetet på forsknings- och innovationsområdet behöver stärkas. Regeringen har aviserat att man framöver tänker lyfta upp gränshindersfrågorna även till EU-nivå. Det ska väl erkännas att vi i ibland har lätt för att stirra oss blinda på vår egen situation och därför ofta missar att liknande problematik kan finnas på flera håll, både i vårt eget land, med Haparandaregionen som kanske det främsta exemplet, och också ute i övriga . Grundläggande för Europeiska unionen är de fyra friheterna, det vill säga att personer, varor, tjänster och kapital ska kunna röra sig fritt inom medlemsländerna. De hinder som vi ser i gränsregioner går stick i stäv mot detta, och EU har därför ett ansvar att bidra till att dessa gränshinder undanröjs. övertar alltså ordförandeskapet i Europeiska unionen, och regeringen har utlovat att ta itu med gränshindersfrågorna på ett starkare sätt. sade statsrådet i att man från svensk sida inte tycker att EU har uppmärksammat problemen med gränshinder i tillräckligt hög grad. Statsrådet hänvisade då till ett möte med den holländske socialförsäkringsministern och uttalade en vilja att sammanföra de holländska och svenska erfarenheterna av gränshindersarbete. Det hade varit spännande att höra utveckla de diskussioner som varit på den europeiska nivån och hennes erfarenheter av andra gränsregioner, framför allt det holländska exemplet. Det hade också varit intressant att höra vilket intresse statsrådet har mött från sina europeiska kolleger för det arbete som utförs i och de nordiska länderna när det gäller gränsregionerna här. 3 (): Öppnandet av ledde till en väldigt dynamisk process med hastigt ökat utbyte mellan och . har detta närmast slagit rekord. växer det fram både arbetspendling och utbildnings- och forskningssamarbete. Ungefär 25 000 människor arbetspendlar mellan och , mellan och i första hand. Det här har skett trots att och egentligen inte hade förberett så mycket mer än att bygga bron och kommunikationerna. Man hade inte förberett så mycket för hur sociala förmåner, pensioner, a-kassa och så vidare skulle fungera. har det varit en väldigt stor otydlighet. Jag, som många andra från , har engagerat mig väldigt mycket i de här frågorna och retat mig på att väldigt lite har hänt . Därför är det väldigt glädjande att vår minister för Nordenfrågor och alliansregeringen har satt upp en agenda och utarbetat en tydlig strategi. Vi ser att det händer saker, även om det finns mycket kvar att göra. Men det händer nu saker där det tidigare stod alldeles stilla. Det är vi som bor där nere väldigt tacksamma för. Även om a-kassans svårigheter är lösta är det fortfarande osäkert till exempel hur pensionsberäkningarna görs om man jobbar delvis i och delvis i . Det är fortfarande viss osäkerhet vad gäller föräldraledigheten. Sedan finns det två hjärtefrågor som jag gärna vill nämna men som inte tas upp i vare sig interpellationen eller svaret. Den ena är skatteavtalet. Jag har ställt en fråga om gränskommuner och skatt att betala skatt där man arbetar. Man bor i , arbetar i och betalar då skatt i fast man använder barnomsorg, äldreomsorg i . Det finns ett avtal för att kompensera för detta. Men enligt beräkningar där nere täcker det inte alls de kostnader som har. Jag har fått ett svar av finansministern på en skriftlig fråga om detta där han säger att han avvaktar utredningen och ska följa upp vad de senaste justeringarna har inneburit. Men vi är många som är ganska övertygade om att det vore bättre om vi använde samma principer som mellan och eller mellan och . I gränskommuner betalar man skatt där man bor. Avslutningsvis en annan hjärtefråga för mig och ganska många andra som tror på Öresundsintegration. Alltför höga broavgifter är kontraproduktiva. Satsar man på infrastruktur tror man att det ska hjälpa till att skapa tillväxt och integration. Men om broavgifter och vägavgifter blir för höga fungerar de som handelshinder, som tullar, som skatter och acciser. Med de orden om att det finns mycket kvar att göra vill jag rikta ett tack till ministern för att det verkligen har hänt en hel del saker . 4 Statsrådet (): Jag kan instämma i båda inläggen om hur otroligt viktigt detta är, inte bara mellan och utan mellan alla regioner runt och inom . Ska vi få den tillväxt och det fria utbyte som talade om av varor och tjänster måste vi ta bort så mycket hinder som det över huvud taget är möjligt. Det har gjorts väldigt mycket, men jag är medveten om att allt inte syns. Det är först när man själv drabbas som man lägger märke till det som utgör hinder. När allting fungerar bra ser man inte vad som har åtgärdats. Det har alltså en stark nationell betydelse, men också för regionen, att vi får en bra samverkan. Jag var vid ett möte i där ministerkolleger träffades för att diskutera utanförskap. Då lyfte den holländska ministerkollegan på ett utomordentligt sätt fram att just gränshinder är ett sätt att skapa utanförskap. Detta instämde i. Jag hade sedan en bra diskussion med min kollega från . Jag har tittat på gränshinder mellan och . Pendlingen från den holländska sidan uppgår till 15 000 personer per dag. Å andra sidan pendlar 13 000 in i . Det är alltså en region med väldigt många pendlare. När det gäller , , och sker en omfattande pendling mellan de här länderna. Man har väldigt olika socialförsäkringar och skatter. har en relativt hög inkomstskatt och låga sociala avgifter. I gäller det omvända. En belgisk gränspendlare betalar hög skatt i hemlandet och hög socialförsäkringsavgift i . Jag vet att det i skånska medier diskuterats att jag på något sätt skulle lyfta upp frågan till EU-nivå och sedan dra mig tillbaka. Så är det inte. Det är viktigt att se att vi har den här situationen i väldigt många gränsregioner, där man brottas med samma problematik. Då är det viktigt att vi får fokus på att det kan bidra till utanförskap. Därför kan frågan med all rätt lyftas in i debatten om utanförskap, där i allra högsta grad lyfter fram det sociala utanförskapet och inte bara sysselsättningsutanförskapet. När det nu kommer nya direktiv från EU är det viktigt att se till att man inte försvårar gränssituationen utan underlättar och att vi kanske implementerar lagstiftningar på ett mer likvärdigt sätt i länderna. Detta har redan varit inne på. När det gäller och andra länder med gränsregioner har vi mycket att lära, och vi bör på något sätt vaccinera EU och dess lagstiftning så att vi inte ytterligare försvårar utan lyfter fram frågan så att alla tar sitt ansvar. 5 (): Vikten av utbyte av erfarenheter kan inte nog betonas. Det är inte alltid bara vi som har att lära av andra, utan ibland är det vi som har något att lära ut. Det kan finnas anledning att se hur kan vara ett föredöme i ett europeiskt perspektiv. Jag nämnde den presenterade i mitt förra inlägg, men har pekat ut som ett tydligt föredöme. Man pekade då på den roll som högre utbildning har spelat för den regionala utvecklingen och hur modellen med samarbete mellan universitet, näringsliv och offentlig sektor har visat sig fungera mycket väl. Kanske kan vi lära våra europeiska grannar någonting här. Att det nationella, det nordiska och det europeiska är starkt förknippade med och beroende av varandra blir vi påminda om . Detta gäller givetvis även gränshindersarbetet. Statsrådet har tidigare tillsammans med justitieminister påtalat att detta också kan utgöra en fara. I en debattartikel pekade båda på vikten av att vi, som vi fortsätter att förenkla för människor att röra sig över gränserna, också bevakar att vi inte genom ny lagstiftning skapar nya problem. Ett sådant problem kan vara att när de nordiska länderna ska införa europeisk lagstiftning kan skilda tolkningar och lösningar skapa nya hinder för medborgarna. I det nordiska lagstiftningssamarbetet kan hänsyn tas även till det som sker i EU. Det finns en tradition i av framgångsrikt samarbete just i lagstiftningsfrågor. Samarbetet ska bland annat underlätta rörligheten mellan våra länder, något som i högsta grad är påtagligt i . Lagstiftningssamrådet har främst varit aktuellt när det gällt rättsakter som samtliga nordiska länder är förpliktade att genomföra och följa, det vill säga inom EES-samarbetet. Att den nu har tagit initiativ till att detta även ska omfatta vissa EU-direktiv är bara att välkomna. Kan man nå en samsyn om hur direktiven ska tolkas i de olika länderna är det något som kommer att underlätta avsevärt för dem som bor och verkar i gränsregionerna. Även om jag välkomnar såväl detta som det som statsrådet redogjort för , har ambitionerna och tankarna inför det svenska EU-ordförandeskapet mötts av viss kritik, som statsrådet var inne på. Många menar att gränshindersfrågorna är något som framför allt ska behandlas på bilateral nivå och att det är tveksamt huruvida det blir mer effektivt att lyfta upp diskussionen till EU-nivå. Man har uttryckt en rädsla, precis som statsrådet nämnde, för att det nordiska arbetet nu avstannar och att man försöker lämpa över problematiken på Europeiska unionen. Det hade varit intressant att höra hur statsrådet ser på den kritiken, men också hur mer konkret kan använda sig av sitt ordförandeskap för att sätta ytterligare fokus på frågorna. Frågorna är ju aktuella i flera gränsregioner och diskuteras i de flesta europeiska länder. Eftersom jag ser att jag har en minut på mig vill jag passa på att ge en kort kommentar till det som min kollega lyfte fram här tidigare, bland annat problemet med skatteavtalet. Jag kan som representerande här vara oerhört tacksam för den utredning som är tillsatt när det gäller kostnadsutjämningen inom landet. Det finns nu ett direktiv att särskilt se över konsekvenserna för de kommuner som finns i gränsregioner och hur de kan kompenseras på olika sätt för att minska effekterna av att man betalar skatt i det andra landet medan kostnaderna uppstår i . Det är en utredning som jag ser fram emot och välkomnar. 6 Statsrådet (): Var ska diskussionen föras när det gäller att underlätta för just varor och tjänster att fritt kunna föras över nationsgränserna? Självklart ska de föras på nordisk basis, men också bilateralt. Men de ska till och med föras på myndighetsnivå. Här kan vi inte på något sätt säga att de ska föras här men inte där, utan vi måste låta alla goda krafter verka. Jag har väldigt goda exempel uppifrån gränsregionen mellan och . Där träffas representanter från myndigheterna på varje sida av gränsen eller och säger: Det här problemet har uppkommit. Kan vi på myndighetsnivå lösa det? De sätter sig sedan ned och funderar och kommer tillbaka med förslag. Det är precis det vi har sett. Också arbetsmarknadsministrarna i och kom fram till att mycket kan lösas på myndighetsnivå. Vi måste alltså på alla sätt göra insatser för att underlätta. Jag tror inte att jag förråder någon yrkeshemlighet när jag säger att , som tar över ordförandeskapet för , inte funderar på fyra K:n, som vi hade, utan på bokstaven G och gränshinder som en av de stora frågor som de vill ta upp och ett av de tre stora som de prioriterar. Det ser jag fram emot. kväll satt jag och pratade med min samarbetsministerkollega , som också är utbildningsminister i . Vi kom fram till att vi ska sätta oss ned förhandlingarna ska ske redan i vår för att just diskutera nya hinder och barriärer som vi kan ta bort. Jag tog på mig ansvaret att kalla till ett sådant möte. Detta kommer också att ske, för är lika intresserad som jag av att ytterligare fokusera på att ta bort gränshinder. När det sedan gäller Östersjöstrategin, som naturligtvis handlar om miljö och klimat men också om entreprenörskap, tillväxt och konkurrens och därmed också fri rörlighet, har och regeringen tagit initiativ till den och fört fram den i många olika sammanhang. ser vi att den ligger väldigt högt upp på EU:s dagordning. Det kommer att bli en Östersjöstrategi med de här delarna inbegripna, inte bara för utan också för de baltiska staterna, nordvästra och andra länder runt . Det kommer också att vara en region som har betydelse för oss allihop. Den strategin kommer förhoppningsvis att antas under det svenska ordförandeskapet. I , som redan har en lång historia av projekt, kunskap, listor på hinder och barriärer och så vidare, hade vi ett samtal med kommissionären för de här frågorna . Vi sade att vi från kommer att skicka in en förteckning över frågor som vi vill att man prioriterar i Östersjöstrategin och att vi gärna vill vara en aktiv aktör för att driva de här projekten vidare inom Östersjöstrategins ramar, för vi har en väldigt stor kunskap som vi tycker att vi kan bidra med. Men det finns många organisationer, myndigheter och andra som är mycket intresserade av att få vara med och driva utvecklingen framåt. 7 (): Jag vill egentligen bara tacka för ett bra klargörande och en bra debatt. brukar själv ofta säga att väldigt mycket är gjort men att väldigt mycket återstår att göra, och här kunde jag inte instämma mer. Mycket är gjort, men väldigt mycket finns kvar att göra på svensk nivå, på nordisk nivå och förhoppningsvis snart även på europeisk nivå. Som riksdagsledamot från kommer jag att fortsätta driva på i de här frågorna. Jag kommer att fortsätta jaga regeringen. Och jag är ganska övertygad om att även kommer att fortsätta driva de här frågorna. 8 Statsrådet (): Alla som kan bidra till att lyfta fram frågan och driva på den på olika sätt är varmt välkomna, och det kan vi göra på olika sätt. Jag kom att tänka på någonting som man kanske inte alltid tänker på när det gäller integrationen i det här sammanhanget. Regeringen har lagt fram ett förslag som har röstat igenom, nämligen att låta personer med förtidspension eller sjukersättning få möjlighet att arbeta, studera och engagera sig ideellt och med möjlighet att få behålla sin sjukersättning. Det gäller också för svenskar som vill jobba i till exempel . Till och med den reformen, som vi har beslutat och som ni har beslutat här i , ger möjlighet också för personer med långvarig sjukskrivning och funktionshindrade att arbeta i ett annat land. Det är ett sätt att kunna öka integrationen ytterligare. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2008/09:322 om sjukskrivningsreglerna 9 Statsrådet (): har frågat mig om jag har någon beredskap att vidta åtgärder för att möta ett växande utanförskap med anledning av de nya sjukskrivningsreglerna. Sedan alliansen tillträdde har det så kallade ohälsotalet sjunkit kraftigt från 40,2 . Detta motsvarar ca 77 000 årsarbetare, och sjukfrånvaron fortsätter att sjunka. Inför årsskiftet menade att de nya sjukskrivningsreglerna skulle innebära att tiotusentals människor skulle riskera att bli av med sin sjukpenning. Det visade sig vara obefogat. återkommer med ett likartat budskap om nästa årsskifte. De främsta faktorerna bakom den minskande sjukfrånvaron är att färre sjukanmäler sig och att de som är sjukskrivna är det under betydligt . Däremot ökar inte indragningarna av sjukpenning jämfört med vad som var fallet före den nuvarande regeringens tillträde. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att bryta den utveckling mot utanförskap som pågått . Den nya sjukskrivningsprocessen innebär betydligt snabbare och fler vägar tillbaka till arbete. En rehabiliteringsgaranti byggs successivt upp för att ge människor bättre stöd. Vidare har arbetsrätten förstärkts för att underlätta omställningen för den som vill söka och pröva annat arbete utan att säga upp sig från sin tidigare anställning. För att ytterligare underlätta en sådan omställning ska Arbetsförmedlingen erbjuda hjälp redan efter tre månaders sjukfrånvaro. Även reglerna i arbetslöshetsförsäkringen har anpassats så att den som behöver byta arbete på grund av sjukdom, och är tjänstledig från sin ordinarie anställning, kan få arbetslöshetsersättning utan att säga upp anställningen. För att hjälpa människor ut ur utanförskapet har reglerna ändrats för dem som redan har beviljats sjukersättning. Med de nya reglerna kan de pröva att återgå i arbete utan att riskera att mista sin ersättning. Vidare har åtgärder genomförts för att underlätta anställning av den som varit långtidssjukskriven. Till exempel har arbetsgivarnas medfinansiering av sjukpenningen avskaffats och nyfriskjobb har införts. har ofta långtidssjukskrivna inte fått någon rehabilitering alls och sjukersättning har blivit enda lösningen. Utgångspunkten för regeringens insatser är att människor som varit borta länge från arbetslivet behöver stöd för att deras resterande arbetsförmåga ska kunna tas till vara. Även i fortsättningen kommer naturligtvis en del människor att behöva sjukersättning, men det ska inte vara ett resultat av en passiv sjukskrivningsprocess. 10 (): jag gick hit fick jag ett brev från . Hennes ärende bedöms just nu av . Hon har passerat de och är orolig för att hennes sjukpenning ska dras in. Hon skriver till mig: Jag vill inte vara ett offer. Jag är ett offer för min sjukdom. Jag vill inte också ligga samhället till last. Jag är till övertygad om att det är så de allra flesta människor i vårt land känner. Man vill vara med, man vill vara en del av ett socialt sammanhang och man vill göra rätt för sig. Därför är de nya sjukskrivningsreglerna oroande.