prot · GW09132 · 2009-06-15 00:00:00 — Därför vill vi fortsätta att utveckla klimatpolitiken som vi här i debatterar och kan besluta om, nämligen att minska de svenska utsläppen. 97 Miljöminister () replik: Nej, , det var inga personangrepp. Men det var några frågor som inte heller du svarade på. Jag kanske ska tacka dig för de debatter som jag har haft här med dig som företrädare i klimat- och energifrågorna. Jag såg i Aktuellt i politiken att nu skulle laget toppas och kallas in. Jag tycker att du har varit en duktig debattör och att du har varit rolig att debattera med. Jag kan försäkra dig att jag tror på kraften i omställningen. Det är satsning på marknadsekonomi, det är näringspolitik som kopplas ihop med miljöpolitik, det är satsning på just ekoeffektiv ekonomi, tillväxt genom det och nya jobb genom det som kommer att ge utvecklingen. Min kritik gällde inte skatterna som sådana vi använder dem också som en del av satsningen på marknadsekonomi utan den gällde att genomföra skatteökningar, regleringar och öka kostnader utan att kunna redovisa att det leder till utsläppsminskningar. Flera av de åtgärder som ni redovisar pekar ju tvärtom på att de inte ökar utsläppsminskningarna. Det är därför som det blir som att harva en gammal skiva när ni omigen bygger kritiken på att vi gör för lite. Men ni redovisar ju inte gemensamt att ni når målen. är sanningens minut inne. Du har en replik kvar. Ingen av de tidigare talarna som företräder oppositionen har på allvar försökt visa att ni har en gemensam politik som når de här målen. finns den chansen i en sista replik. Ta då den chansen, därför att det ni har byggt er kritik på är att den politiken finns. Men ni redovisar den inte, i alla fall inte . Det är därför som jag frågar: Vad vet ni inte eller vad redovisar ni inte? 98 () replik: Vi redovisade vår politik i Klimatberedningen. Vi har redovisat den för i en motion med 86 tillkännagivanden. Inget av dem var de som miljöministern räknade upp, utan dem har han hittat någon annanstans. Vi redovisar vår politik i gemensamma reservationer. Vi gör det i praktisk handling. När vi har regerat har vi visat att vi överträffat alla de mål som vi har satt upp. kan vi inte säga detsamma om den här regeringen. Det är möjligt att ni med hjälp av lågkonjunkturen nu kan klara att pressa ned utsläppen lite mer. Men då tycker jag ändå att den socialdemokratiska vägen är effektivare, att driva upp tillväxten och minska utsläppen i stället för att ha en dramatiskt sjunkande tillväxt och den vägen pressa ned utsläppen. Jag tror på kraften i den gröna omställningen. Jag redovisade i mitt anförande sju olika åtgärdspaket för att få både minskade utsläpp och nya gröna jobb. Ministern raljerade över att de skulle vara ofinansierade och att det var åtgärder som inte fanns. Varje åtgärd jag presenterade finns med budgetmotion från det socialdemokratiska partiet. Regeringssidan har två gånger fått den enkla frågan från oppositionen: Vad blir bensinskatten ? Det kanske är läge att berätta det för väljarna. Ni är ju så överens, krona för krona, öre för öre. Miljöminister , vad blir bensinskatten ? 99 Miljöminister () replik: Kritiken gällde att ni redovisar åtgärder men inte att de leder till utsläppsminskningar. Jag har inte förnekat att ni har många miljarder i ert budgetalternativ. Inte en god debatt, inte en kraftfull dag brukar passera utan att ni redovisar ett nytt miljardpaket. lyckas ni dock inte med dessa miljarder redovisa att ni åstadkommer de utsläppsminskningar som ni påstår. Ännu mindre lyckas ni göra det gemensamt. Ni har procentsatsen gemensamt men inte politiken. Frågan om bensinskatten har ställts gång på gång. Vi höjde bensinskatten med 2008. Vi höjde den också med 2009. Det beror på budgetbehandlingen vad klimatskatten blir . Vi har dock redovisat att vi kommer att genomföra de höjningar som krävs för att vi ska nå hela vägen fram till målet som är satt . Dessutom bollas frågan tillbaka till er. Är det , eller era som gäller? Skillnaden mellan oss är att vi har en gemensam politik där vi redovisar hur utsläppsminskningarna nås och att ni har olika politik med himmelsvida skillnader där ni fortfarande inte redovisar hur utsläppsminskningarna uppnås. 100 (): ägnas debatten åt miljö och hållbart samhälle. Först handlade det om havsmiljön och klimatpolitiken. Tyvärr var de sista replikskiftena inte något vidare. Det var ett lågvattenmärke för miljöministern. Vi har olika syn på politiken, och debatterna ska vara spännande, men personpåhopp brukar vi inte ägna oss åt i riksdag. Jag har lyssnat noga på alla inlägg. Det är inte många tankar som handlar om konkurrenskraften och om hur de gröna näringarna, jorden och skogen, har det. Det handlar om framtiden för dem som ska leverera en del av lösningarna för att nå våra målsättningar. talade en del om hur viktigt det är för företagare att veta vad som gäller, och det gladde mig. Detsamma gäller för lantbrukarna. De behöver få reda på vad ni menar med att de ska kompenseras. När kommer det från er sida? Jordbruket har en viktig uppgift i att producera på ett sätt som ger minsta möjliga miljöpåverkan. Odlingssystemet måste vara ekologiskt och långsiktigt hållbart och i stånd att försörja en växande befolkning världen över. Det måste också bli fossilfritt. För jord- och skogsbrukets del är det viktigt att det tar sin del av ansvaret och jobbar med att minska utsläppen från maskiner, med att hitta nya metoder för sådd och jordbearbetning, med att använda mer inhemskt foder och med att minska konstgödsel- och bekämpningsmedelsanvändningen. Det är viktigt att det finns bra förutsättningar, ökad konkurrenskraft och långsiktighet eftersom företagare inom den gröna sektorn är så beroende av politiska beslut. Regeringen föreslår nu dieselskattehöjning för skogs- och jordbruksföretag som den nuvarande återbetalningen av koldioxidskatten successivt ska sänkas. Vi socialdemokrater säger ja till detta. En viktig skillnad är dock att vi också säger att den som lever upp till tydliga krav på minskade utsläpp ska kunna få stöd motsvarande den minskade återföringen av koldioxidskatten. Vi tror mer på morötter än piska. Jag blev ytterst förvånad när jag tog del av era förslag gällande de gröna näringarna. i miljö- och jordbruksutskottet har ni kritiserat oss socialdemokrater för att försvåra för de gröna näringarna och inte se problemen med konkurrenssnedvridning. Jag glömmer aldrig ryggsäcksdiskussionen. I några moderata motioner förra mandatperioden skrev man bland annat: Det behövs en sänkning av dieselskatten som utgör en tung börda. Jämfört med andra viktiga konkurrensländer är den för hög i . Det är obegripligt att den socialdemokratiska regeringen går andra vägar och höjer trots att man är medveten om de ekonomiska förutsättningarna för jord- och skogsbruk. Motiven för hög dieselskatt anges vara miljöpolitik. Detta är i grunden en felsyn. Ingen kör traktor för nöjes skull. Era förslag kommer att begränsa och försvåra möjligheterna för jord- och skogsbruksföretagen att vara aktiva i klimatarbetet. Ni försvårar genom ökad kostnad, vilket just nu också innebär snedvriden konkurrens. Jag kan nämna och till exempel. I ökar man återbäringen av energiskatterna. verkar gå i samma riktning. I straffbeskattar ni lantbrukare som tar sitt miljöansvar och glömmer vad ni sade förra mandatperioden när ni var i opposition. Var är tankarna om den kompensation som ni lovade i möten med näringen? Flera av er har träffat näringen och lovat kompensation. Ni har sagt att detta inte ska leda till höjt skattetryck. Hur ska det gå till? Samhällets styrmedel för att minska utsläppen och för att öka tillförseln av förnybar energi måste vara långsiktiga och stimulera både stora och små företag att investera i nya lösningar. De ska inte försämra svenska företags konkurrenskraft så att klimatmässigt sämre produkter kommer in. debatterar vi och fattar vi beslut om klimatpolitiken. är bönder och vi i oppositionen fortfarande lika undrande över hur kompensationen ska gå till. Att flagga ut svenskt jordbruk och importera livsmedel gagnar varken djurvälfärd, miljöhänsyn eller jobben i . Hur hänger er vision om som det nya matlandet ihop med det sätt som ni agerar mot den svenska landsbygden? Det finns en avsevärd potential att effektivisera användningen av resurser i företagen, reducera utsläppen och skapa nya affärsmöjligheter med ökad leverans av förnybar energi. Att bruka jorden och skogen ännu mer men långsiktigt hållbart innebär att resurserna tas till vara. Tillsammans med vind och vatten ger det en kraftigt ökad leverans av förnybar energi. Resurseffektivisering är ett sätt att minska utsläpp till luft och vatten och därmed öka konkurrenskraften. Det är viktigt att arbeta aktivt för att rusta företagen i de gröna näringarna för ett ändrat klimat. Det är de som jobbar med naturresurserna som känner av förändringen tidigast. Vi socialdemokrater är inte beredda att straffbeskatta de lantbrukare som tar sitt klimatansvar. Vi är bekymrade över att ni i majoriteten är det. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda s). 101 (): Mycket har sagts under dagens debatt. Många procentsatser har diskuterats. Jag instämmer dock i det som miljöministern sade: Procentsatser löser inte miljöproblemen, det gör åtgärderna. Vi står inför ett gigantiskt dilemma. Vi har krav på oss att minska klimatpåverkan och växthusgaser, vi ska förhålla oss till en global finanskris och i landet ser vi en stor svårighet för flera av våra kommuner att klara ekonomin. Människor har svårt att få jobb och vi måste göra en nödvändig omställning. Vi tror att det är möjligt, men vi ser också det svåra som möter enskilda människor. Att vara modig och våga förändra när allt pekar på det är det ansvar som en beslutande regering måste ta i stället för att förneka brådskan i alla åtgärder som måste vidtas både här och där. I propositionen kan vi läsa att utsläppen per capita globalt behöver minska till till 2050 för att ytterligare sjunka till under ett ton vid seklets slut. Regeringen skriver i sin proposition: Kännetecknande för miljöfrågorna är skiftet från ett nationellt fokus till ett gränsöverskridande regionalt och globalt perspektiv. Klimatförändringarna måste mötas på global nivå. En verkningsfull global klimatpolitik förutsätter att ansvaret inte begränsas till det nationella territoriet. Detta kan man hålla med om, men det måste ju inte innebära att man tar ett alldeles för begränsat ansvar i länder som kan göra mer, där det finns både rikedom, demokrati och möjligheter något som exempelvis vi i har. Kan vi dessutom se en möjlighet att lösa flera saker på samma gång kan man tala om effektivitet. Vi i det rödgröna laget ser möjligheten i den speciella och svåra situation som delvis råder. Vi ser skillnaden i politiken. Regeringen vill använda svenska klimatpengar till investeringar i andra industriländer. Vi vill investera i nya gröna jobb i och stärka konkurrenskraft. De areella näringarna står ofta i ljuset eftersom det som händer där berör oss alla. Även om det är vissa som äger mark och andra som inte äger är dessa marker ett myller av ekosystem som vi är beroende av. Det är också landskap som vi alla känner igen oss i eller har något slags relation till det kan vara positivt eller negativt. Landskapet genomgår ständigt förändringar. Men just nu pågår en stor förändring, en artutrotning som är högst alarmerande. Jag tror att en del tycker att det är lite långt från ämnet att tala om artutrotning i detta betänkande, men det påverkar oss alla i högsta grad. Vi behöver mångfald och artvariationer för fungerande ekosystem och för ekosystemens resiliens. Ekosystemen har många viktiga funktioner, bland annat syrgasproduktion, bindning av solenergi, rening av vatten och klimatreglering. En variation av de här typerna behövs för att tillgodose våra behov och som en livsmiljö för olika arter. Det är också viktigt med artvariation. Olika arter ger oss bland annat råmaterial, mat och inspiration till tekniska lösningar på problem. Man vet ofta inte vilka arter som är viktiga för ett visst ekosystems funktioner. Enligt försiktighetsprincipen som anges i konventionen om biologisk mångfald bör i dessa fall alla arter bevaras. Nästan 3 000 arter i är i fara. Fjällräv, ål, vitryggig hackspett, fälthumla och ett par hundra arter till löper extremt stor risk att dö ut i vilt tillstånd. Det skulle vara mycket möjligt att utveckla den ekologiska produktionen mer. Det är möjligt att se ekosystemen och den biologiska mångfalden som en riktigt värdefull tillgång som vi ska gynna. Vi ser också att det som kallas landsbygdsprogrammet är ett verktyg för att göra flera positiva saker i rätt riktning för miljön och viktiga värden. I all politik måste vi tänka på hur det slår. Alltsomoftast blir det målkonflikter. Än så länge har vi ett ekonomiskt system som räknar vinster endast i kronor och ören eller i euro. Då vinner pengarna över biologin och ekologin. Jordbruket i bidrar med av samlade utsläpp. De kommer främst från lustgas och koldioxid. Det beror på hur vi brukar marken. Det beror på djurhållning och gödselhantering och även på användningen av fossilbränslen. Utsläppen har minskat från . Det beror inte på att vi har blivit så mycket bättre utan på att vi producerar så mycket mindre av det vi konsumerar. Vi importerar soja bland annat från där den produktionen är ett av hoten mot regnskogen. När regnskogen faller blir förlusterna flerdubbla. Bundet kol frigörs, marken förändras, mogna tusenåriga ekosystem havererar och ursprungsbefolkningen trängs undan. Vi importerar mer kött från andra länder, och vi äter mer kött . växer våra egna landskapsmiljöer igen på många håll. Den biologiska mångfalden minskar. Allt färre djur betar i naturbetesmarkerna. Alla jordbruksstöd och pengar behöver därför granskas utifrån ett miljö- och klimatperspektiv. Inom EU bör vi ta ansvar för en egen proteingrödeodling. Klimatet förändrar dessa förutsättningar och gör det kanske till och med mer möjligt. Jag har förstått att regeringen följer den förra regeringen och inslagna linje avseende pengar till landsbygdsprogrammet, och det är bra. Men det finns definitivt nationella saker vi måste påverka. En viktig fråga är konsumenterna och konsumenternas makt. Vi har drivit frågan om obligatorisk ursprungsmärkning av kött, vilket ger konsumenten makt att välja det som man bedömer som riktigt. Det får vi inte gehör för. Även om vi gör allt för att stoppa den pågående klimatförändringen kommer en stor del av de utsläpp som mänskligheten redan har skapat att ge effekter som vi måste förhålla oss till. Klimat- och sårbarhetsutredningen visar att kommer att påverkas kraftigt av ett förändrat klimat och bedömer att säkerheten i slutsatsen är tillräcklig för att påbörja långtgående åtgärder för anpassning av det svenska samhället. Konsekvenserna av utredningens olika scenarier visar vikten av att tvågradersmålet uppnås och den avgörande betydelse som utsläppsminskande åtgärder har för omfattningen av det arbete som anpassningen kräver att vi gör. I propositionen besvaras inte frågorna om vem som ska ta ansvaret för anpassningsåtgärderna, att de blir genomförda och finansierade. Det är otydligheter om samordning. Man skriver i och för sig att man ska ha en nationell kontrollstation för uppföljning av arbetet med klimatanpassningen. Men uppföljning är något annat än ansvar och initiativ. Vilka finansiella och andra befogenheter kontrollstationen ska ha eller hur den organiseras framgår inte. Enligt vår mening verkar det vara lämpligt att den nyinrättade myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ett utpekat huvudansvar för klimatanpassningsåtgärderna. I samband med klimatförändringarna kommer skogstillväxten kanske att öka kraftigt. kan en ökad nederbörd och mindre tjälade marker förändra möjligheten att fortsätta med ett sådant skogsbruk som vi har . Ett sätt att öka skogens motståndskraft mot klimatförändringarna är en ökad lövskogsinblandning som kan klara stormarna bättre. Det är något som vi har skrivit om i en reservation och i motionen. Skogsgödsling föreslås från regeringens sida, bland annat i den skogspolitiska propositionen, med fossilbaserat gödselslag i skogsmiljö. Det innebär en stor risk. Skogen har egna gödslingssystem som delvis bygger på cyanobakterier på väggmossans blad. Det fixerar kvävet och hjälper växtligheten. Ju äldre skog man har desto mer cyanobakterier finns det. Jag bor på tredje största ö . hade vi en enorm nederbörd. Vägar spolades bort och hus förstördes. Det var mitt under valrörelsen så det uppmärksammades ganska mycket. Jag tror att det kostade sammanlagt 10 miljoner för vår lilla kommun att städa upp efter det. fick direkt en kostnad på 800 000. Det är flera viktiga åtgärder som måste vidtas. Vi ser också att regeringen vidtar åtgärder som är tvärtemot. En sak som man pratar om i Klimat- och sårbarhetsutredningen är planeringen av våra byggnader. Man pratar mycket om hur vi bygger nära stränder. ser vi att regeringen har lagt fram ett förslag och vi har fattat beslut om ett förändrat strandskydd som är tvärtemot vad Klimat- och sårbarhetsutredningen tycker. En annan sak som har lyfts fram här är Klimp:en och klimatprogrammet som har gett oss betydligt minskade utsläpp av växthusgaser med . Det har också påverkat sysselsättningen mycket positivt. Regeringen har tagit bort det, vilket vi tycker är fel. I den debatt som har varit tidigare hade vi en havspolitikdebatt har vi fått mycket kritik för att vi inte hade några gemensamma reservationer. I det här betänkandet har vi i alla fall 38 gemensamma reservationer. Jag har inte hört någon säga något om det. Slutligen skulle jag vilja säga att började med att säga att ekosystemen är hotade men att vi inte bryter ihop. Det är jättebra. Jag hoppas att ekosystemen inte bryter ihop. I detta anförande instämde Per och (båda mp). 102 (fp): Jag minns när besökte och visade foton av jorden tagna från rymden. berättade att det var en hisnande känsla att på avstånd kunna se denna blå planet som är den enda som vi känner till som har förutsättningar för liv. Det är detta klot som mänskligheten kallar sitt hem. Genom utsläpp av växthusgaser har människan bringat jorden ur balans. Klimatförändringarna är vår största utmaning. En stor och viktig del av debatten har handlat om vad vi ska göra i . Många konkreta förslag har lagts fram av regeringen, och de kommer att märkas i människors vardag. Jag kommer att fokusera på den globala situationen och hur där kan spela en roll. Jag kommer också att diskutera hur vi satsar våra resurser. Över tid kommer det att behövas stora belopp till investeringar. Klimatförändringarna är ett globalt problem som världens länder måste lösa tillsammans. och har släppt ut sju gånger mer än och . Det är en moralisk plikt att förorenaren betalar. Det gäller för individer, för nationer och för generationer. Det gör att västvärlden nu är skyldig att betala för att få ordning på situationen. växer utsläppen mest i folkrika och snabbväxande utvecklingsländer. Därför måste utsläppsminskningar nödvändigtvis också göras där. förväntas kommande kvartssekel att släppa ut minst lika mycket som och tillsammans. Det är en kamp mot klockan. Vi vet inte när utsläppen når sådana nivåer att oväntade händelser kan inträffa, såsom att uppvärmningen kraftigt accelererar. Ju förr vi gör utsläppsminskningar, desto mindre kostsamt blir det. Även om läget är mycket allvarligt och brådskande gäller det att vara rationell, strukturerad och konkret. Behoven i världen är stora. Vi måste hantera förändringar i klimatet men också svält, sjukdom och brist på utbildning. Resurserna för att göra allt som vi vill är otillräckliga, och satsningar måste därför prioriteras. För att stabilisera klimatförändringarna kan varje människa släppa ut i genomsnitt maximalt koldioxid . Det räknar vi med för . I genomsnitt släpper jordens invånare ut per person. kan vi vara nio miljarder människor här på jorden, varav åtta miljarder kommer att bo i dagens utvecklingsländer. Deras utsläpp måste ligga kring per capita, annars går det inte att få ett hållbart genomsnitt. genomsnittsutsläpp ligger på per person. Vilken slutsats ska vi dra av detta? Jo, amerikanen på per person måste göra mycket kraftiga neddragningar. Trots att hon eller han minskar sina utsläpp kommer utsläppen per capita att vara över det tillåtna snittet, vilket förstås är en moralisk börda. och andra folkrika länder kommer framöver att vara de som i hög grad påverkar klimatet. Vi i västvärlden ska inte hejda deras utveckling utan tvärtom bejaka den. Men insatserna måste göras där för att deras produktion i minsta möjliga mån ska påverka klimatet. Det enda rimliga för är att göra insatser både hemma och utomlands. utsläpp motsvarar ungefär av hela världens utsläpp. Även om vi helt slutar med våra utsläpp är den globala situationen nästan oförändrad. Vårt bidrag bör bygga på att utveckla teknik och kunna visa på ett samhälle som kan kombinera tillväxt med minskade utsläpp. Detta ger oss trovärdighet och förmåga att visa ledarskap i internationella sammanhang. Tillsammans med åtgärder hemma behöver satsa resurser på att minska världens tillskott av CO2 i atmosfären. Genom att göra minskningar där de är billigast räcker pengarna längst. Pengar som inte satsas i direkta insatser på utsläppsminskningar lösgörs då för andra ändamål, till exempel forskning eller bistånd. EU har beslutat sig för att unionen ska minska sina koldioxidutsläpp till 2020 och har därför gett varje medlemsland ett uppdrag. Minskningarna ska ske både inom det europeiska handelssystemet och i det som kallas för den icke handlande sektorn. I den icke handlande sektorn bestämmer länderna själva över styrmedlen. Det är möjligt att göra en del av åtagandena genom så kallade flexibla mekanismer. Detta innebär att länderna kan uppfylla sina utsläppsmål genom att reducera utsläppen i ett annat land. CDM innebär att ett land inom Kyotoprotokollet betalar för utsläppsminskningar i ett utvecklingsland. Alliansen har för avsikt att uppfylla en tredjedel av åtagande inom den icke handlande sektorn genom just CDM, detta eftersom vi ser att våra resurser på det sättet gör mest nytta för klimatet. CDM har ett antal fördelar. Investeringar görs där varje satsad krona, euro eller dollar räcker till mer. CDM medför överföring av teknik och know-how till länder där sådan är obefintlig. Eftersom det är de rika länderna som ska betala är det också en överföring av ekonomiska resurser. CDM-projekten är fortfarande i sin linda. De som har gjorts har bland annat handlat om utbyggnad av vindkraftverk i stället för koleldade värmekraftverk och tillvaratagande av restvärme från industrin. Insatserna har gjorts främst i och i . fanns ca 220 CDM-projekt registrerade hos . Vi i alliansen tror på CDM, men hanteringen måste utvärderas och utvecklas. Möjligheten att använda CDM bygger på att vi kan ha fullständig tillit till att utsläppsminskningarna faktiskt sker. Kontrollen måste vara pålitlig, men administrationen kring projekten får inte heller bli för stor eftersom projekten då inte blir gjorda. Godkännande och registreringsprocesser måste effektiviseras. Antalet länder där CDM-projekt kan utföras behöver bli fler. Lyckas vi med detta kan CDM framöver spela en viktig roll för att minska utsläppen globalt. hålls FN:s stora klimatkonferens. Regeringens ansvar är stort för att nå ett bindande avtal med kostnadseffektiva lösningar där alla viktiga parter ingår. Det lägsta målet bör vara att få till ett avtal som är tillräckligt för att EU ska öka sitt åtagande om att minska sina utsläpp till 2020. måste vidare hävda rättviseaspekten och se till att västvärlden kraftigt minskar utsläppen hemma men också tar på sig kostnader i utvecklingsländer. Det är bra att utskottet tydligt uttrycker detta i betänkandet. bör också verka för ett ökat internationellt klimatbistånd. Klimatförändringarna kommer att leda till flyktingströmmar, sjukdomar, brist på mat med mera.