prot · GW0957 · 2009-01-15 00:00:00 — Det är omöjligt. Det som drabbas värst är faktiskt statsfinanserna. Det är där vi ser den största effekten. Inkomsterna från höga bolagsskatter, höga reavinstskatter från försäljning av värdepapper, fastigheter och allt sådant minskar dramatiskt. De har avtagit och vänts till sin motsats i underskottsavdrag. Självklart måste regeringen göra noggranna avvägningar och överblicka hela krisperioden innan vi satsar stora resurser. Vi har gjort stora insatser. Vi gjorde det redan i budgeten. Det är sammantaget ca 30 miljarder i nya resurser till kommuner och landsting . har den nya vänsteralliansen eller vad vi ska kalla den en debattartikel i . Det är där de presenterar sina budgetalternativ. Finansieringen är ökad upplåning. Det är fråga om 10 miljarder. står och säger att det talas om 40 miljarder. Det lättaste som finns är att begära nya miljarder. Vår uppgift är att ta ansvar för statens finanser, ansvar för kommunernas finanser, ansvar för landstingens finanser och ansvar för de enskilda medborgarna som finns i den verkliga välfärden, nämligen i kommuner och landsting. De står närmast människorna. Jag kommer inte att medverka till att vi utlämnar de svagaste, våra gamla, långvarigt sjuka, barnens skolgång och sådant. Vi kommer att slå vakt om dem. Ni kan vara helt övertygade om det. 72 (): Det är lätt att stå i talarstolen och säga mycket. Det som gav uttryck för syns inte i handling. Det går inte att stå här och säga att man älskar skola, vård och omsorg. Man måste göra något som betyder någonting konkret. kan jag tycka synd om . Jag tycker att det egentligen borde vara finansminister som står här och förklarar varför han är så snål mot Kommuner och Landsting. Det är där man har bestämt att de pengar som vi förfogar över tillsammans via staten ska fördelas så att man sänker skatterna med . I stället ska de läggas ut på välavlönade människor som faktiskt har det ganska bra ställt, i stället för att tillsammans ta in skatterna och omfördela dem till välfärd. När regeringen gång på gång pratar om finanskrisen får man det att låta som att man inte kan göra någonting. Om man känner att man inte kan göra någonting är det väl bara att lämna över regeringsmakten till någon annan som är beredd att göra någonting. Det är klart att man kan agera kraftfullt. Jag tycker i alla fall att det borde vara viktigt att få reda på varför denna regering tycker att det är viktigare att kommun- och landstingsanställda ska gå på a-kassa i stället för att vara med och bidra till att göra nytta i vården. Varför är det viktigare? Vad är det för arbetslinje? Jag kan inte se någon arbetslinje i det. Det är både jag och , moderat, helt överens om. Jag är överens med ganska många kommunpolitiker, och jag är överens med . Jag tror att också är överens med oss. De enda som inte har förstått att Kommuner och Landsting behöver pengar är den här regeringen. Det är otroligt märkligt. 73 (): Det går inte att kompensera för alla effekter, säger . Nej, men gör ändå det som går! I mitt tidigare inlägg gav jag tre konkreta tips på något som är oerhört enkelt och som kan genomföras . Inrätta utbildningsvikariat så att fler får möjlighet till en formell utbildning och andra kan ta deras jobb ! Öka de generella statsbidragen till kommuner och landsting så att man slipper säga upp folk ! Och rikta resurser till de kommuner som råkar allra värst ut i denna jobbkris! Vilka medborgare har den här regeringen tagit mest hänsyn till? Inte är det de arbetslösa eller kvinnorna och ungdomarna som jobbar i vård och omsorg på timtid eller deltid. Nej, det är vita relativt välbeställda heltidsarbetande män i välbärgade kommuner i storstäder. Vilka medborgare har den här regeringen tagit minst hänsyn till ? Jo, de som allra bäst behöver samhällets stöd och samhällets solidaritet. är ju samstämmigheten stor, som flera av talarna här har beskrivit. Från såväl regeringen och egna ekonomiska experter som fackliga organisationer och kraftfulla starka intresseorganisationer som Kommuner och Landsting är man väldigt entydig i beskeden: Det behövs pengar för att klara sysselsättningen. Det skulle regeringen absolut kunna påverka om viljan fanns. Vi som sitter här konstaterar att regeringen inte har den viljan, och det är oerhört beklagligt. 74 (): Det handlar om välfärdens kärna. Det handlar om att våra barn ska ha en bra förskoleplats, att våra barn ska ha en bra skola, att det ska finnas lärare i skolan som kan ge en bra undervisning, att det ska finnas människor som kan ta hand om de äldre och att det ska finnas personal i vården som kan ta hand om sjuka människor. Det är välfärdens kärna det handlar om. Ska vi sätta välfärdens kärna på ruinens brant för att vägrar att ge besked till kommunerna? Det är tragiskt att höra en kommunminister som inte står upp för välfärdens kärna och att höra att det är viktigare med de skattesänkningar som man har valt att göra, som är 80 miljarder. står här och säger: Ja, men det är så synd om staten, för vi drabbas värst i den internationella lågkonjunkturen och finanskrisen. Vi får minskade skatteintäkter. Ja, men ni har ju själva valt att sänka skatterna med 80 miljarder, att sänka inkomsterna till staten med 80 miljarder. Det är ert eget val. Det är inte regeringens fel att det är internationell finanskris, men ni har valt att dra ned på välfärdens kärna på det här sättet eftersom ni har låtit människor försvinna från a-kassan, låtit bli att avsätta extra stöd till att bygga, låtit bli att satsa på komvux och låtit bli att satsa på kommuner och landsting. Därför blir det nu neddragningar i välfärdens kärna. Det säger och . Det säger kommunalråd. Det säger de människor som är i behov av den service som de får. Det säger också de anställda de vill inte bli av med sina jobb. Det gäller att ställa upp för kommuner och landsting , kommunministern. 75 (): Nej, , det är inte staten som drabbas mest och värst i dagens lågkonjunktur. Det är de arbetslösa, de enskilda människorna, som drabbas. Det är undersköterskan som kommer att få lämna sitt jobb i äldreomsorgen. Det är hennes medmänniskor, hennes patienter, hennes äldre på vårdhemmet som kommer att drabbas mest. Det är barnskötaren som får lämna sitt jobb på förskolan. Barngrupperna är lika stora eller blir ännu större, och det blir färre personal. Det är barnen som drabbas, och det är de arbetslösa som drabbas, . Detta vet regeringen naturligtvis, och ändå går regeringen in med öppna ögon och säger: Vi kan inte ge något besked till kommuner och landsting. Kommuner och landsting kan naturligtvis höja skatten, kan regeringen säga. Men jag har inte sett någon önskan om att höja skatten i majoriteten av kommuner som är borgerligt styrda. Ett antal borgerligt styrda kommuner har tvingats höja skatten, och ännu fler kommer att tvingas höja skatten om det besked som regeringen har lämnat, att de inte kan lämna något besked, kommer att gälla i fortsättningen. Om det finns mer ansvarsfulla borgerliga politiker än de som finns i regeringen och i riksdagsmajoriteten här i kammaren kanske en och annan borgerlig kommun tvingas höja skatten för att i sina kommuner mildra effekterna av den ökade arbetslöshet som annars kommer som ett brev på posten i kommuner och landsting. Men regeringen vill väl inte att deras partivänner ute i landet ska höja skatten. Det är ju det som är regeringens råd till de borgerliga kommunalpolitikerna: skatten, men något stöd från regeringen kommer ni inte att få i varje fall. 76 Statsrådet (): Det här med skatt är lite förbryllande. Här talas det om att vi har sänkt skatten så mycket, och det är hemskt. Det talas om att skatterna nu ska höjas, och då är det också hemskt. Vad har Socialdemokraterna för filosofi på det här området? Av de ca 61 miljarder som vi har sänkt inkomstskatterna med har ju Socialdemokraterna köpt hela sänkningen med fördröjning, och det är 11 miljarder kvar i det sista steget. Det är tydligen inte kommunalskatterna som ska höjas, utan ni ska höja inkomstskatterna för låg- och medelinkomsttagare. Man får inte riktigt klart för sig vad som gäller. Jag är medveten om att det kanske är svårt att svara på det här just , men det är lite förbryllande att man å ena sidan går emot inkomstskattesänkningar som har gjorts och å andra sidan är rädd för att det ska bli höjningar av inkomstskatten som går till kommunerna. Det är lite svårt att få ihop den ekvationen. Det har varit en intressant debatt. Jag ska inte gå in på de budgetalternativ som kan vänta om vänsteralliansen skulle få möjlighet att genomföra sin politik, men vi har räknat på Socialdemokraternas alternativ. Jag kan säga att det inte blir bättre, i alla fall med det som har lagts fram, inklusive den budgethantering som det innebär att skriva en debattartikel på . Den är inte finansierad. Den kommer i stort sett i kapp, kan man säga, de resurser som regeringen har lagt genom sina olika åtgärder. Ni är i stort sett i kapp med de nya 10 miljarderna. Så mycket kan vi konstatera. Det kommer fler debatter och fler diskussioner runt detta, och jag ser fram mot dem. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2008/09:202 om turtätheten för tåg i 77 Statsrådet (): har frågat mig om jag kommer att verka för att åtgärder sätts in så att inte nedskärningar inom tågtrafiken ska drabba Söderhamnsregionen i så stor utsträckning. besvarade jag en interpellation från partikamrat med en snarlik frågeställning. Jag håller därför detta svar kort. Det är viktigt att det finns en väl fungerande persontrafik på järnväg på Ostkustbanan till och från Söderhamnsregionen. Det är dock inte regeringens uppgift att uttala sig om vad som är det rätta utbudet på en viss sträcka där kommersiell trafik bedrivs. ska bedriva sin verksamhet på affärsmässiga grunder. Däremot finns det tydliga skäl att ändra den reglering som bestämmer marknadstillträdet för persontrafik på järnväg. SJ:s monopol har spelat ut sin roll och bör tas bort för att öka konkurrensen på spåren. Regeringen har för avsikt att under detta år föreslå hur detta bör ske. När marknaden för kommersiell persontrafik öppnas för alla tågoperatörer är regeringens bedömning att lyhördheten för resenärernas behov kommer att öka. Staten har också en viktig uppgift i att se till att Ostkustbanan har en bra standard och att den klarar av den ökade efterfrågan på kapacitet som redan ägt rum och den som kommer att bli en följd av att Botnia- och Ådalsbanorna öppnas för trafik. Där kommer regeringens närtidssatsning att ha stor betydelse. Denna satsning innebär att angelägna projekt kan påbörjas 20092010 för att sedan slutföras . Att regeringen nu påskyndar arbetet med att förbättra infrastrukturen ökar naturligtvis inte utbudet , men det ger förutsättningar för ett större utbud . 78 (): Ministern hänvisar till . När jag tittar i protokollet, som jag nu har läst väldigt noggrant, ser jag att nio stycken var uppe i den frågan, såväl Socialdemokraterna som och . Man debatterade mest räls och kanske inte det jag skriver om, men visst kan det gå ihop. Jag är en person som ofta åker tåg och som trivs väldigt bra på tåg. känns det som att jag bor på tåget eller på stationen där jag väntar. Vi är många som åker tåg, och jag tror att både ministern och jag tycker väldigt mycket om det den uppfattningen delar vi. Det gäller nog för hela södra att vi håller på att svänga om vi vill gärna åka tåg numera. I svaret sade ministern att regeringen för en aktiv regional tillväxtpolitik som ger alla delar av landet möjligheter att utvecklas. Det stämmer ju inte riktigt med vad jag har tänkt. När jag var kommunpolitiker för drygt sju eller kanske räknade vi hur många som åkte tåg i min stad, . Det var över 100 personer. Vi var mycket förvånade över att så många åkte. Jag har inte sett någon räkning för , men jag lovar att det har ökat enormt både i min stad och i de närliggande städerna. Jag har också pratat med kommunalrådet i , och jag har hört från kommunalrådet i , även om jag inte har pratat med honom själv. Man har inte blivit tillfrågad om hur det är med tågresandet när man nu tar bort ett helt tågsätt. Det är ju detta det handlar om. Vi ligger inte lika i antalet tågsätt, utan ett helt tågsätt har försvunnit från oss. Sista tåget är försvunnet. Det ryktas om att det har gått till , men det vet jag inte. Är det att vara lyhörd när man inte ens har pratat med kommunerna utmed sträckan om vad detta kommer att innebära? Regeringen säger ju dessutom att man ska söka jobb i hela landet. När man anammar det människor från våra områden söker jobb i hela landet och till och med får jobb visar det sig att man inte kan ta sig dit och hem på vissa tider. Det går inte ihop för mig alls. Detta måste man ta ansvar för i politiken. Det är nu det är kris. Det är nu vi behöver åka, och vi vill inte att människor ska få vanan att sätta sig i bilen, speciellt inte alldeles ensamma i bilen. Det är jättebra med tågen där vi sitter tillsammans. Det är betydligt bättre för miljön. Så ska det vara . Då ska vi utöka tågsätten på något vis, inte minska dem. Det byggs ut norröver, och vi kommer att öka sedan, säger ministern. Men det sker just nu en neddragning av antalet möjligheter för oss. Vi måste få tåg. De är livsnödvändiga. Arbetslösheten i är hög. Det är den efter hela . Då måste man gå en annan väg, så att man kan få sitt tåg . Detta är jätteviktigt. Jag skulle vilja veta hur ministern tänker hantera situationen när vi i kommunen efterfrågar tåg, när det människor som har behov av dem också efterfrågar tåg och antalet resenärer ökar. Trots det tar man bort vår möjlighet till det sista tåget. Det skulle jag vilja ha ett svar på . 79 Statsrådet (): Det är positivt att vi för den här debatten om modern järnvägsinfrastruktur just i syfte att stärka regionernas möjlighet att stötta större arbetsmarknadsregioner även med bra transportförutsättningar. Det är också det som är inriktningen på min och regeringens politik. Det är därför vi lägger så stora resurser på att just stärka järnvägsinfrastrukturen i närtidssatsningen, som i högsta grad kommer att förstärka kapaciteten på Ostkustbanan. För övrigt är det insatser som stärker alla andra delar av landet också. Jag tror att det är viktigt, som jag sade i den förra interpellationsdebatten, att SJ har ett kommersiellt uppdrag med avkastningskrav. Det är inte regeringens uppgift att uttala vad som ska vara det specifika utbudet för SJ eller om vilket utbud man erbjuder på en speciell tåglinje. Det är inte regeringen eller som fastställer tidtabeller. Men naturligtvis ska vi vara uppmärksamma på att SJ självt, som ska driva kommersiell trafik, säger att man är ett modernt, lönsamt och kundnära reseföretag och ha det som fokus. Det ställer naturligtvis höga krav på bolagets ledning att just möta kunden och den efterfrågan som beskriver. SJ självt har sagt att anledningen till att man stoppar det sista tåget vid är att det är relativt få som reser norr om med kvällsturerna och att man vill optimera resurserna på annat sätt. Det är SJ:s egen bedömning här. Jag själv tror, som jag sade i svaret, att det finns stora möjligheter att förstärka resandet och ha tydligare fokus på resenären genom att vi öppnar upp och skapar konkurrens i persontrafiken på järnväg just i syfte att möta de nya resenärerna och de resenärer som önskar resa med modern järnväg. Det är en del av det arbete som vi bereder i regeringen och återkommer till med under detta år. 80 (): Ministern har också sagt att det ska vara bra och effektiv konkurrens för att kraftigt öka transporter genom hela landet. Det måste väl även betyda att om industrin eller andra sektorer behöver människor med utbildning måste de kunna ta sig dit där de ska arbeta och ta sig hem. Som det är nu måste människor åka hem tidigare , och det gör att man inte kan arbeta . För min egen del kan det innebära antingen att jag måste sova över här i eller att jag måste inställa det kvällsmöte som jag skulle ha kunnat gå på. Jag tror absolut inte att jag är ensam i detta. Det är fullt på våra tåg. Det har hänt att jag har stått mellan och därför att det inte har funnits en enda sittplats. Är man , kvinna och har lite värk här och där är det inte så bra att stå, men så är livet . Därför förstår jag inte att man tar bort tågen för oss. De är fulla. ska vara klar , har jag förstått. Det är något som vi tillsammans har tyckt vara väldigt bra för miljön. Jag hoppas verkligen att den kommer att öka transporterna av både gods och människor. Varför börjar man då med att dra ned? Det är väldigt underligt. Vi vill ha en väl fungerande persontrafik, säger ministern. Det står i förhållande till människors önskan att åka kollektivt. Men det kan ju inte vara bara den kommersiella trafiken som ska bestämma: Bara för att det just nu behövs ett tågsätt i om det nu är sant; det är ett rykte får man ju inte ta bort ett tågsätt någon annanstans utan vidare. Det måste även finnas ett ansvar i en regering för att se till att vi i en sådan kris som vi nu lever i, med en arbetslöshet som kommer, måste kunna ta oss till andra ställen. Annars kan vi inte uppfylla villkoret. Då kastar man ut människor med badvattnet. Att stärka Ostkustbanan är helt nödvändigt. Ja, det är bra med de investeringar som är på väg. Men investeringar måste också betyda tåg. Det kan inte bara betyda räls. Det måste betyda tåg. Därför måste vi ha detta kvar. Regeringen säger att en tillväxtpolitik ska vara för alla delar av landet. Jamen då, räknas inte vi som en del? Vi är egentligen en större del av landet, och ibland har vi svårare med jobben. Just nu är det oerhört tufft i mina hemtrakter. Vi behöver kunna åka någonstans, och jag vill att det ska finnas resenärer och att de ska åka på tåget. Jag vill att kommuner och landsting ska få vara med och tycka. Man ska bli tillfrågad om sådana här saker. Det ska vara ett samspel som gör att det här blir bra. Det ska inte vara någon hemlig överenskommelse som viskas i öronen på vissa av oss resenärer att det är på gång att ett tågsätt ska försvinna. Det här ska göras öppet och tillsammans, så att det blir så bra som möjligt för invånarna. 81 Statsrådet (): Jag håller fullständigt med om att allt bör ske i öppna processer och med öppen och bra information. Som jag sade har SJ ålagt sig självt att vara ett modernt, lönsamt och kundnära reseföretag, och då ställer det krav på att SJ, som har ett kommersiellt uppdrag, också möter kunden, resenären. Det är inte jag som har hänvisat till att det är för få resenärer i tågsättet. Det är SJ:s information om varför man vill förändra sin struktur. Dessutom kan jag inte bekräfta om SJ:s ledning har sagt att man ska använda fordonen någon annanstans i . Trots allt bedömer SJ självständigt hur man använder sina resurser. Låt oss komma ihåg att vi har lämnat den gamla modellen innebärande att det gamla affärsverket hade dubbla roller. Förut bedrev SJ all persontrafik, såväl företagsekonomiskt lönsam som företagsekonomiskt olönsam sådan. Där har vi gjort en åtskillnad eftersom konkurrensen gentemot väg var väldigt svag och det behövdes en ändrad struktur. har förbättrat sin konkurrenskraft. Många har liksom valt att resa med tåg. Men är det, tror jag, dags att gå vidare med nästa led och konkurrensutsätta SJ just därför att det verkligen är dags att gå vidare och att skapa ytterligare förutsättningar och ha ett starkt fokus på resenären och på de olika trafikanternas olika behov. Det är så vi skapar ett modernt sätt att resa för människor som väljer att resa med tåg. Men det då krävs det naturligtvis att vi också har en modern järnvägsinfrastruktur. är vi inte där. Men som en närtidssatsning har vi vidtagit åtgärder som innebär förbättringar på just Ostkustbanan och i andra delar av norra i syfte att förbättra järnvägsinfrastrukturen så att vi både möter näringslivets behov av en effektiv järnvägsinfrastruktur och ökar möjligheterna till arbetspendling. Vi har alltså i allra högsta grad mött det som efterfrågar, just i syfte att stärka alla delar av landet. På sträckan GävleSundsvall lägger vi resurser för att öka kapaciteten och framkomligheten. På sträckan SkutskärFuruvik en problematik i sig byggs det ut till dubbelspår. På sträckan SöderhamnKilafors lägger vi ökade resurser just för att öka framkomligheten. Här förbinds ju Ostkustbanan med Norra stambanan. Sträckan trafikeras inte , så den rustas upp i sin helhet, från scratch. I allra högsta grad gör vi alltså de insatser som efterfrågar och som jag bara kan bekräfta är oerhört viktiga för att möta människors vilja att göra klimatsmarta val. 82 (): Jag förstår inte det som sägs här. Det är bara fina ord. Vad jag ser framför mig är försämringar. Förbättring talar ministern om. I vilket hänseende? Kapacitet och framkomlighet talar ministern också om. Kapacitet nej, det har ju blivit färre vagnar att kliva på. Då är det inte bättre, utan då är det sämre. Framkomlighet ja, det där tänker jag ta upp . Underhåll, ett litet stickspår om man får vara lite rolig ja, också detta ska vi prata om . Just nu är det väldigt illa. Det har varit betydligt bättre. Men har någonting hänt. Det har dragits ned väldigt mycket. I ministerns alla inlägg i en tidigare debatt med med flera hette det att regeringen satsar på jobb och infrastruktur för hela landet. Nej, det tycker inte jag. Jag kan inte se det med mina ögon så att säga, vare sig i min region eller för övrigt uppåt . Det har skett en neddragning av tågsätt. Vi har ingen möjlighet att ta oss bort på samma sätt som tidigare för att kunna få de jobb som vi så otroligt gärna vill ha i andra delar av . Den möjligheten behöver vi. Söderhamnarna och de som bor längs banan vill bo kvar. Kommunen är vacker, och det är en härlig befolkning. Jag är stolt över att få bo där uppe. Men jag måste också kunna ta mig därifrån för att jobba någon annanstans, med möjlighet att komma hem . Det jag vill ha ett svar på är varför man gör som man gör när man lovar att hela ska få ta del av sådana här möjligheter. Varför tas då detta bort uppe hos mig? Det där kan en regering styra om den så vill eller låta detta med lönsamhet vara. Beträffande lönsamheten undrar jag: Är lönsamhet bara ekonomi? Eller skulle också miljö och människor och deras möjligheter att ta sig till jobb kunna vara lönsamhet? 83 Statsrådet (): För det första har den här regeringen avsatt 10 miljarder i nya resurser till att förbättra underhållet och därmed skapa en bättre kapacitet, till att bygga ut och få en ny järnvägsstruktur och till att byta ut gamla signalsystem. Syftet därmed är just att skapa en bättre kapacitet, för det är trångt när det gäller vissa delar av järnvägsinfrastrukturen i vårt land. Människor som pendlar vill komma fram och vill kunna känna en tillit till att järnvägsinfrastrukturen fungerar. För det andra återkommer jag till SJ. SJ självt har att självständigt fatta beslut om sina prioriteringar och sina tågtidtabeller. Jag utgår från att inte menar att ska fatta beslut om tidtabellerna. Det är varken mitt eller ansvar att fatta beslut om tidtabellerna. Däremot ser jag ett stort behov av att möta de nya resenärerna, den nya efterfrågan på en bra järnväg, på moderna transporter med tåg. Jag och regeringen har redan i budgetpropositionen 2008 uttalat att vi har syftet att konkurrensutsätta SJ för att därmed skapa förutsättningar för fler operatörer att verka på järnvägssidan just för att kunna möta de resenärer som liksom pekar på någonting helt annat än det som SJ i det här sammanhanget har mött och andra resenärer med när det gäller den delen av Ostkustbanan. Jag tror att vi därmed på ett modernt sätt möter de nya resenärerna just så öppet som efterlyser. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2008/09:206 om tidigareläggning av Förbifart 84 Statsrådet ():