prot · GW09111 · 2009-05-05 00:00:00 — Så det betalsätt som är inkluderat i betaltjänst har alltid kostat pengar, och det är dyrare än att hantera det på ett annat sätt, till exempel direkt via sin egen bank. De kostnader jag nu beskrivit är jämförbara. Däremot är det inte exakt samma betalning för samma tjänst. Återigen: En del av uppföljningsunderlaget, som länsstyrelserna har att hantera, är hur servicen fungerar, hur detta har tagits emot och hur man har hanterat det runt omkring i landet, för det ser naturligtvis olika ut runt omkring i landet. Därför är det viktigt för mig att inte enbart länsstyrelserna sköter uppföljningen och att jag har dialog med pensionärsorganisationer och med Hela ska leva för att kunna ta del av de olika signalerna runt omkring i landet. Det finns diskussioner och det finns problem i vissa delar av landet. I andra delar har de rättats till. Man kanske gav felaktig information inledningsvis. Undan för undan har det här kunnat komma på plats. Men jag tar det här på mycket stort allvar och kommer att följa det mycket noga för att se vad som eventuellt behöver förändras. 21 (): De sista meningarna var väldigt hoppingivande, att kommer att titta på det här och verkligen försöka göra någonting åt det. Det är visserligen, som du säger, , , men det är tillräckligt för att människorna som har blivit drabbade far väldigt illa, tycker att det är en väldig orättvisa och att det är jobbigt. När det gäller kostnaderna, som vi diskuterat, kostade det för oss vanliga löntagare att använda de här tjänsterna, så är det. Men att få ut sin pension genom lantbrevbäringen kostade ingenting. Det är helt enkelt en fördyring. Själva kostnaden för tjänsten är , en klumpsumma för att över huvud taget använda tjänsten. Jag talade tidigare om vad det blir . Det här tycker jag är en väldigt stor orättvisa. Jag läser i svaret att du har pratat med pensionärsorganisationer, men försök att kontakta pensionärsorganisationer som har medlemmar i de här områdena, i fjällkedjan, andra småorter i glesbygder, för det handlar om människor som är . Det är alltså de äldsta som blir drabbade av det här dessutom. Försök att kontakta dem och hör vad de säger, för de signaler som jag har fått från den gruppen människor är att de är väldigt upprörda och känner sig orättvist behandlade. Så jag vädjar: Gör vad du kan för att rätta till detta som någonstans har gått snett! 22 Statsrådet (): Jag återvänder till varför det skedde en förändring. Det var tydligt eftersom det blev färre och färre transaktioner hur de kunder som använde sig av lantbrevbärare valde bort . Det påverkade naturligtvis hela situationen för . Till slut var det inte försvarbart att ha höga kostnader och sämre service men fortfarande en stor kostnad i statens budget. Detta är en pågående förändring. Människor väljer andra system, direkt med bank eller autogiro. Det är därför tjänsterna förändras . Just nu har det skett en förändring på grund av att och betaltjänsten där har stått inför förändringspress. Inte desto mindre ska de nya tjänsterna givetvis fungera. Därför kommer vi att göra uppföljningar av detta. Alla länsstyrelser har att återkomma till regeringen med ett underlag som beskriver hur tjänsten har utvecklats för den enskilda individen, oberoende av var man finns i landet. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellationerna 2008/09:477, 481 och 482 om trafiken på Ostkustbanan 23 Statsrådet (): har frågat mig hur jag förklarar att situationen för pendlarna mellan och har förändrats och vad jag kan göra åt det. Per har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skapa bättre resmöjligheter med tåg på Ostkustbanan till och från . har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att underlätta tågresandet på sträckan StockholmSundsvall. Jag har valt att besvara dessa tre interpellationer i ett sammanhang. Jag håller med , Per och om att det är viktigt att det finns goda resmöjligheter med tåg för bland annat pendling. För individen är det viktigt för att det ger större valfrihet vid val av arbetsgivare och utbildnings- och bostadsort. För samhället är det viktigt eftersom matchningen på arbetsmarknaden kan underlättas. Det är inte regeringens uppgift att uttala sig om vad som är det rätta kommersiella utbudet på en viss sträcka eller vid . Regeringens fokus ligger i stället på att förbättra marknadens sätt att fungera. När tjänsterna utformas bör det vara resenärernas behov som ska stå i centrum. Regeringen har av den anledningen lämnat en proposition till (prop. 2008/09:176) med förslag på en stegvis öppning av marknaden för persontrafik på järnväg. När marknadsöppningen är genomförd kommer det att vara möjligt för fler järnvägsföretag än SJ att bedriva företagsekonomiskt lönsam trafik. En indragen tur av SJ kommer då inte längre per automatik att innebära att inget annat företag kommer att köra på kommersiella villkor. Det är min övertygelse att fler producenter på marknaden ökar antalet kreativa lösningar, vilket i sin tur gynnar ett mer hållbart resande. Även kommer det att vara nödvändigt att komplettera det kommersiella utbudet med subventionerad persontrafik på järnväg. tar jag emot betänkandet En ny kollektivtrafiklag som bland annat ger förslag på hur kommuner och landsting ska ha möjlighet att subventionera kollektivtrafik. Jag har för avsikt att remittera betänkandet. Ett av de viktigaste medlen för staten att främja bra förutsättningar för pendling är givetvis att verka för att transportinfrastrukturen utvecklas på ett positivt sätt. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit en närtidssatsning som innebär att projekt successivt kan startas . Vissa av dessa finns på Ostkustbanan. Exempelvis kan sätta i gång med att bygga dubbelspår mellan och . Investeringarna på Ostkustbanan i närtidssatsningen inleds 2009 och 2010 och slutförs . Den förbättrade kapaciteten är mycket viktig för att på ett tillfredsställande sätt klara den kommande efterfrågeökningen på spårkapacitet till och från . Den ökade efterfrågan uppstår bland annat på grund av att och öppnas för trafik . 24 (): Jag tackar ministern för svaret. I morse klev jag på tåget och upptäckte en gammal kompis som jag inte har sett . Hon skulle också åka till . Vi stod och pratade om tåg. Hon häpnade över hur det kunde se ut på . Det var så mycket folk. Som tur var hade jag platsbiljett och fick sitta i närheten av henne, så vi kunde fortsätta prata. Det var nästan proppfullt på tåget. Det går tydligen inte att utöka mer som det ser ut just . Pendlingen hos oss har ökat enormt mycket. Vi har ändrat vårt beteende. De flesta av oss tycker om att åka tåg. I morse hörde jag också några prata om att det hade blivit mycket billigare. Bara man gick in på rätt sätt och tillräckligt långt i förväg och planerade sitt åkande skulle det kunna lösa sig med några hundralappar, inte bara till utan ända till . kom det fram andra människor och pratade med mig. De känner till debatten som har varit i medierna om att vi har mist ett tåg från till . Det går visserligen till , men där får vi kliva av. Vad händer då för vår del? Många som jobbar i och pendlar tar sig inte hem . I stället får de sova över eller ta buss eller bil. Busstiderna passar inte så bra. Det är flera timmars väntan. Man kan möjligen ta nattåget, men det går många timmar . Många åker inte bara till utan också till och , självklart för att arbeta men också i kulturella sammanhang. Man skulle gärna vilja fortsätta med det och kunna ta tåg hem från , eller . Per , och jag gick ut på nätet och frågade vad folk tycker. På fick vi 630 namnunderskrifter som intygar att kvällståget verkligen behövs. Det här styrs knappast av marknaden, för det finns människor som vill åka tåg, utan det styrs av något helt annat, för tåget hamnade i eftersom de hade större behov. Vi behöver tåget för att kunna utföra våra arbeten. Vi behöver kunna ta oss från till , och . Det är klart att marknaden kanske löser ett bekymmer. Det ryktas att våra tre hemkommuner måste satsa pengar i en eventuell buss. Några får kliva av tåget i och sedan kliva på en buss. Det är inte det bästa med tanke på miljön. Det skulle vara betydligt bättre om vi kunde få en fortsättning på tåget. Det är vad vi önskar. Jag har inte bara fått namnunderskrifter utan ett stort antal mejl och telefonsamtal direkt till mig. Jag har också pratat med många på gatan när jag till exempel har varit och handlat. En kvinna berättade att hon jobbar i . Hon har ett mycket speciellt arbete och kan inte byta så lätt. Hon beskrev sin vånda när hon inte kan ta sig hem till där hon vill fortsätta bo. Jag hoppas därför att ministern tar tag i dessa frågor. 25 PER (): Jag tackar statsrådet för svaret. Det blev ungefär som väntat. Jag är dock inte riktigt överens med statsrådet om analysen . Först ska jag göra en kort beskrivning av varför jag ställde frågan. Det handlar naturligtvis om möjligheten att arbeta och verka på annan ort. Kopplar jag det till regeringsförklaringen med mera konstaterar jag att det var prio ett för alliansregeringen. Då blir retoriken lite konstig. är en ort som har haft många varsel . Vi ligger nog på 700800 varsel och ca 400500 är genomförda. Därför är det av största betydelse att vi har möjlighet att transportera oss över länsgränsen. Inom länet fungerar det hyfsat med kollektivtrafiken och X-tåget. Ska man ned till krävs det andra sätt att resa. Många har kommit till mig och frågat: Hur tänker de när de säger att vi ska jobba borta och pendla när vi inte kan ta oss hem ? Det är därför den här frågan har kommit upp. Jag tänkte att vi skulle kunna få ett mer uttömmande svar i en sådan här debatt. Hur tänker egentligen? Många av dem som pendlar utanför länet vill naturligtvis komma hem. Som sade vill även vi komma hem. De som veckopendlar och jobbar borta har möjlighet att jobba in tid. När man jobbar in tid kan man oftast inte åka hem , utan det blir . Den möjligheten är helt borta för vår del, om man inte kan åka halv sju. Något annat intressant som jag kunde uttyda av svaret är att pekade på förslag som ska komma när det gäller kollektivtrafikförordningen. Det är lite intressant. Det kanske kan lösa en del. Frågan är om kostnaden hamnar på landsting och kommuner i stället för på staten. Du inledde med att säga att det inte är regeringens uppgift. I svaret står det att vissa turer naturligtvis måste subventioneras. Det hänger inte ihop. Det fungerar inte. Jag är övertygad om att och regeringen skulle kunna påverka så att spårtrafiken mot kan utökas. Det borde vara ganska enkelt, om viljan finns. Det är klart att viljan finns, men man vill utifrån en marknadslösning. Det har jag förstått att man är trakterad av. Senast har vi fått besked om hur många apotek som ska läggas ned. Det är också en marknadsanpassning där man tror att man ska hitta lösningar. I det här fallet tror jag inte att man kommer till någon lösning. Anledningen till att SJ gjorde den här förändringen var ju att finansieringsbilden på kvällståget norrut var rätt skral. Behovet av fler tåg var större söderut. Därför drog man in kvällståget. Man har faktiskt plockat ned tågsättet mellan och . 26 HANS (): Jag börjar med att tacka infrastrukturministern för svaret. Precis som Per sade var det väntat. Svaret från ministern gick ut på att det är väldigt viktigt med en väl fungerande trafik, men det är inte regeringens ansvar att se till att det fungerar. Det är marknaden som ska lösa det. Det är inte något häpnadsväckande svar från den här regeringen. Avregleringar tycks vara lösningen på allt. Avregleringar, privatiseringar, skattesänkningar och det är den nya ingrediensen att flytta över kostnaderna till kommuner och landsting i stället för att staten tar dem, det är den standardmedicin som används. uppträder regeringen ungefär som en läkare som skriver ut recept innan diagnosen är ställd. Hur vore det att försöka analysera var problemet ligger innan man bestämmer sig för vilken lösning som hjälper? Det är helt uppenbart för alla som ägnat åt detta att det stora problemet när det gäller tågtrafiken och den samlade lönsamheten är bristen på kapacitet. Det är för trångt på spåret. Därför får vi ideliga förseningar. Mot det hjälper inte avregleringar. hade vi en genomgång i trafikutskottet med SJ:s ledning, utredaren och representanter för den privata tågoperatören. Det framgick tydligt att en avreglering inte hjälper mot trängseln på spåret. Det ryms inte fler tåg på spåret i rusningstid. Jag tvivlar starkt på att det finns något större intresse från privata företag att köra på de lägre trafikerade avgångarna om man inte har ett sammanhållet system så att man håller ihop de högtrafikerade avgångarna med de lågtrafikerade. Risken är uppenbar att en avreglering i stället skapar ännu större problem med ännu sämre trafikutbud. Vi kommer säkert att få en konkurrens om de mest attraktiva avgångarna. Man kan jämföra med flyget. Vad har vi fått för utveckling där? Alla vill köra på de mest attraktiva tiderna, medan ingen vill köra på de mindre attraktiva tiderna och ingen behöver ta ansvar. Vad som behövs för en bättre tågtrafik, en fungerande tågtrafik på Ostkustbanan på sträckan mellan och , är en förbättrad kapacitet på Ostkustbanan. Där gör regeringen oerhört lite. Det görs vissa insatser, men den stora insatsen från regeringen i infrastrukturpropositionen var inte att satsa på järnvägen utan att flytta pengar från järnväg till väg. Vi skulle behöva ett bättre underhåll på banan. Som ägare av det företag som i stort sett har monopol på trafiken och av allt att döma även framöver kommer att vara den dominerande aktören på sträckan måste man utöva ett aktivt ägarinflytande. Jag tvingas tyvärr konstatera att regeringen inte vill kännas vid frågan. 27 (): Inledningsvis vill jag tacka statsrådet för svaret. Jag konstaterar att hon tycker att det är viktigt att det finns goda resmöjligheter med tåg för pendling bland annat. Dagens debatt gäller tågtrafiken på Ostkustbanan. Precis som den tidigare interpellationsdebatten med statsrådet om Norra stambanan handlar denna debatt om indragning av tågtrafik. Indragningar och försämringar för oss som bor i är en ständigt återkommande aktivitet som den borgerliga regeringen ägnar sig åt. Det går nästan inte utan att regeringen lägger ned, försämrar eller tar bort något för oss som bor i . Resenärens behov ska stå i centrum, skriver . försvinner det avgångar i tågtrafiken till och från . Den här gången är det som drabbas, förra gången var det inlandet som fick försämringar. Jag förstår inte hur kan prata om valfrihet för individen och att som brukar säga hela ska leva som hon tiger när möjligheten att resa med tåg försämras. Det är naturligtvis mycket svårt att välja en tågavgång som blivit indragen. Det är möjligtvis ännu svårare att se hur hela ska kunna leva som regeringen medverkar till att möjligheten att åka tåg till och från ständigt försämras. Jag vill fråga om hon anser att färre avgångar för resande med tåg till och från ökar individens valfrihet. Jag undrar givetvis om statsrådet tänker ta några som helst initiativ för att det åter ska finnas möjlighet att åka tåg till på kvällstid. 28 Statsrådet (): Detta är en oerhört spännande fråga. Jag vänder mig därför till er som tittar och till er som pendlar. Detta är inte första gången som jag får denna unika fråga som handlar om SJ:s tågtidtabeller. Jag tänker börja med att säga att regeringen inte har några avsikter att låta fastställa SJ:s tågtidtabeller. Det arbetssättet har vi avslutat. Regeringen fastställer inte heller några tågtidtabeller. Det trodde jag i min enfald att riksdagsledamöterna också var införstådda med. har ett kommersiellt uppdrag med avkastningskrav. Regeringens styrning av bolaget behöver vara i linje med uppdraget, och således är det inte regeringens uppgift att uttala sig om specifika tidtabeller och avgångar för en viss tåglinje. Jag tänker inte heller göra det. Jag tänker börja med det som lyfter fram så positivt, nämligen att det är fler och fler som reser med tåg. Det positiva anslaget skulle jag rekommendera att de övriga interpellanterna också förstår. Men vi har tydligen olika synpunkter på detta eftersom den ena efter den andra här har talat om hur eländigt det är för svenska resenärer på tåg. Att tåg inte kommer och att vi i många sammanhang inte har tillräcklig kapacitet är jag den första att bekräfta. Det är därför som jag har ökat resurserna till för att de ska förbättra våra spår och stärka kapaciteten. Det är därför som vi i närtidssatsningen har lagt nya pengar till Ostkustbanan. Det är precis detta som den tidigare regeringen valde bort. Detta gör jag och regeringen i syfte att just förbättra tryggheten för pendlare och för resenärer. Men det är SJ:s uppgift att fastställa tågtidtabeller. Jag kan bejaka er förvåning när det gäller att SJ har valt bort en sen avgång. Man har tydligen gjort bedömningen att den inte är ekonomiskt intressant. Per frågade hur jag tänker. Jag ska ägna lite tid åt detta. Jag tror att det är oerhört viktigt att se att regeringen nu har tagit tag i att skapa en sammanhållen transportstruktur i detta land, skapa förutsättningar med en infrastrukturproposition så att vägar och järnvägar fungerar ihop, alltså att tåg och buss fungerar ihop, allt i syfte att bejaka det som flera av interpellanterna lyfte fram, nämligen vikten av att vi klarar av att ha en regionförstoring så att folk kan bo på ett ställe och pendla till ett spännande jobb någon annanstans i den tid som vi nu tyvärr befinner oss i med många varsel. Då är det oerhört viktigt att infrastrukturen fungerar och att övergångar mellan olika transportslag fungerar. Därför är det också jag och regeringen som har sett till att den regionala nivån mycket tydligare är en aktiv part i den planering som pågår av den anledningen att det är där som man vet vilka behov som företagen har i fråga om personal och annat som det skapas bättre möjligheter för människor att välja arbetsgivare. Det är det arbetet som pågår. Jag återkommer till detta i nästa inlägg. 29 (): Jag trodde att ministrar skrev regleringsbrev där de kan tala om vad de vill att myndigheterna ska göra. Men det har jag kanske missuppfattat. Det som SJ nu har gjort tycker jag att man också skulle kunna ta upp i ett regleringsbrev. Man skulle kunna beordra dem att alltid ta kontakt med kommuner och länsstyrelser när det händer saker. Varken våra kommuner eller visste om att detta skulle dras in. helt plötsligt när vi börjar prata om detta och medierna skriver om det upptäcker vi att vi inte tar oss hem. Då måste kommunen lösa detta på något sätt. Man vältrar då över ytterligare en kostnad på våra kommuner. Per sade att det var illa ställt med . Men det är illa ställt med också. När jag började arbeta politiskt var vi 34 000 invånare där. är vi 26 000. Jag vet att det är många som vill bo i . Men det går inte när det inte finns arbeten. Om vi nu har fått möjligheten att förändra attityden till att åka, tycker jag att man i regleringsbrev ska kunna anmoda sina myndigheter att försöka se till att blir lite rundare och att det ska vara möjligt att kliva på ett tåg. Om kommuner ska börja subventionera betyder det också att vi mister skolor och barnomsorg. Det betyder också att vi mister äldreomsorg. Det betyder också i det långa loppet att människor inte får jobb och inte kan bo kvar. Detta blir därför en ond spiral. Låt oss i stället behålla detta positiva. Så länge tågen finns har man ändå en möjlighet. Det är så många som behöver detta. Det är också väldigt bra för klimatet. Det är något som ministern borde vurma väldigt mycket för och satsa all sin kraft på att vi kan komma till rätta med den förstöring som vi har. Detta är också en av de största frågorna i EU. Det är bara att se till att det i nästa regleringsbrev framgår att det ska finnas en möjlighet att ta sig fram och tillbaka även om det kanske inte finns en tågtidtabell. Jag är inte så säker på att alla turer i hela är fulla med människor. Men trots allt är det så att för varje människa som kan bo kvar i sin kommun och behålla sitt jobb blir det en lägre kostnad även för staten. Det måste finnas pengar att tjäna där. Ministern talade om dubbelspår mellan och , om och om . Det är bra. Det vore väldigt bra om detta byggdes ut så att det blev dubbelspår hela vägen ned till så att vi kan åka ännu mer. Men det spelar egentligen ingen roll om det blir dubbelspår om vi inte har tågsätt. Det är inte bara en ändring i en tabell. Det försvann också ett helt tåg. Alla de människor som har möjlighet att åka eller trängs med oss andra i kupéerna. Det är väl därför som det är så fullt. är det nämligen oerhört svårt att beställa biljett samma vecka som man ska åka. Det gäller för oss att vara ute minst i förväg för att få en plats på tåget. är vi tvungna att chansa, som när vi inte riktigt vet när vi kan åka hem. Då kanske man till och med får stå en bit. Så fullt är det. Jag tror därför att vi behöver fler tågsätt för denna persontrafik i stället för att de tas bort. 30 PER (): hann inte med hela sin förklaring. Jag hoppas därför att hon fortsätter med den i sitt nästa inlägg. Någonting som jag reagerar över är att nästan ifrågasätter att jag ställer frågan och att vi interpellerar i denna typ av frågor. Då kanske detta blir en liten lektion för dem som sitter på läktaren. Som folkvald har jag faktiskt rätt att ställa frågor till ansvarig minister när jag tycker att saker och ting är fel. I denna fråga är det dessutom många som har kontaktat mig och ställt frågan till mig: Kan du påverka och höra dig för hur det ligger till? säger då att hon inte tänker göra något, att man inte har för avsikt att göra något utan att man tänker stå och titta på. Jag undrar om det är regeringsdugligt att stå och titta på när det händer. Och vips hände det, och ingen gjorde något eftersom man inte ville det. Då måste jag backa till det som sade. är ju ett parti som värnat glesbygden och landsbygden, så nog borde du, , kunna spänna strängen lite hårdare och kanske åtminstone bevaka att vi får den här lilla möjligheten. Jag tänker vara lite positiv. Senast stod jag och kompisen på perrongen i . Vi kunde konstatera att perrongen var smockfull med folk. Det är väldigt mycket folk som åker tåg, och det är jättebra för och för miljön. Men när du säger att ni inte tänker göra någonting blir jag orolig. Hur kan man som styrande av riket ha inställningen att man inte tänker göra något, inte tänker lägga sig i tidtabeller? För mig känns det väldigt torftigt. Nog måste väl ambitionsnivån vara något högre än så om nu också delen norr om ska ha en möjlighet att leva och blomstra. I har vi ett stort bioenergiföretag som har expanderat med, tror jag att jag läst, . Man anställer ganska många just nu människor som ofta pendlar söderut. Naturligtvis ska de hem; så är det. Många av dem nyttjar inte så otroligt miljövänligt, men det krävs för deras jobb. När de landar i tar de sig inte upp till . Alternativet blir taxi inte så himla bra, så det är lite tråkigt. Jag är ganska övertygad om att vi har en stor mängd företag som skulle vara betjänta av att kvällsturen fanns kvar så att tåget kunde nyttjas på ett bättre sätt. Jag ser gärna att du, , utvecklar sina tankar, vilket inte riktigt hanns med på slutet . Kanske kunde du också ge en kort kommentar om tankegången. Du säger ju att ni inte tänker lägga er i. Men tänk om vi alla här i kammaren inte lade oss i fördelningspolitiken i riket! Det är väl också en typ av fördelningspolitik, , att för hela skapa möjligheter och förutsättningar att blomstra och växa. Jag ser alltså fram emot att du utvecklar ditt svar. 31 HANS (): är besviken över att inte alla här hyllar järnvägen. Men jag gillar järnvägen. Det är därför som jag vill att den ska fungera. åker jag tåg. Tyvärr har vi, framför allt till följd av överbelastning på spåren, situationen att vi har fått längre restid, sämre punktlighet och sämre turtäthet. Så ser det ut.