prot · GX0918 · 2009-10-21 00:00:00 — På vissa yrkesprogram kommer det att bli tydliga inriktningar från början för att man direkt ska kunna gå vidare till högskolan med en särskild behörighet. Det ges möjligheter. Det ges förutsättningar, mycket mer än . Det gör att eleverna på yrkesprogrammen nu både får med sig mer grundläggande fördjupade yrkeskunskaper och en ärlig chans och möjlighet till högskolestudier. Det innebär att det inte blir några återvändsgränder. Det innebär att vi får fler öppnade dörrar i stället. Lärlingsutbildningen är i gång, och den är en mycket efterlängtad reform. Den ger fler vägar ut i arbetslivet och också ökade möjligheter till företagandet. De högskoleförberedande programmen skapar också möjlighet till ämnesfördjupning. Kraven för examen på programmen innebär att eleverna kommer att vara mer förberedda för högskolestudier än vad som är fallet . Vi får alltså en gymnasieskola som verkligen kommer att bygga på . Det gör vi också genom att bland annat stärka behörighetskraven till gymnasiet för att eleverna ska vara ordentligt förberedda. Det ska vara fler vägar ut i arbetslivet, mer stimulans till egenföretagande och bättre och fördjupade kurser i yrkesutbildning och högskoleföreberedande program. Vi kan titta på de remissvar som kommit. säger: Mycket bra. Arbetsförmedlingen säger: får vi tydliga inriktningar som också gör dessa människor mer anställningsbara med bättre förmåga att starta eget och bättre möjligheter att gå vidare i livet. Också LO har varit tydligt och sagt: Detta är en bra inriktning på en ny gymnasieskola. Men Socialdemokraterna och Vänstern säger nej. Vi kan titta på den rödgröna oppositionen och vad den har kommit fram till. Det är inte mycket. Det är ett gemensamt yrkande om avslag, men de säger egentligen ingenting om hur de vill att deras egen gymnasieskola ska se ut. Vad är ert gemensamma alternativ till det som regeringen lägger fram? Det finns inte. Det är ett allmänt yrkande om avslag och några spretiga yrkanden som finns där. Det verkar som om det enda ni har att luta er på är det gamla förslaget Gy 07 som legat och egentligen inte ens passar in i den utbildningsstruktur vi har . Vad kommer det att innebära för eleverna? Det innebär att de inte alls får några möjligheter om ni ska fortsätta att yrka på det förslaget. som Socialdemokraterna säger: Vi ska behålla högskolebehörigheten för alla, säger ni också att yrkesprogrammen ska bli mer fördjupade med mer praktik. Det går inte ihop om ni inte ska förlänga utbildningen väldigt mycket med allt det som ni säger ska finnas i den. Ert förslag går inte ihop. Varför vill ni inte göra det möjligt för eleverna att gå en riktig yrkesutbildning? Varför vill ni inte göra det möjligt för dem att få en riktig lärlingsutbildning? Vad är det som är så fel och vad är det som är så fult med en yrkesutbildning av klass? Hur kommer det sig att ni så intensivt klamrar er fast vid en skola som alldeles för många inte klarar sig igenom? Varför klamrar ni er fast vid den? Jag skulle också vilja fråga hur ni nu kommer att ställa er om ni mot förmodan kommer att vinna valet . Kommer ni att riva upp gymnasiereformen? Om ni menar allvar med det, vilka andra reformer kommer ni efter hand att riva upp som är kopplade till gymnasiereformen? Kommer ni att luta er på den skola som visat sig inte vara lyckad? Är det ert alternativ från oppositionen? yrkar också avslag. Man säger att resurser löser allt och att närhetsprincipen är viktig. Om eleverna går på den gymnasieskola som ligger närmast så löser sig väldigt mycket. skriver i sin motion och i sitt yrkande: Gymnasieskolan karakteriseras av alltför stor andel som avbryter sina studier. De hänger inte med eller känner sig allmänt vilsna eller olyckliga. Men vad gör man för att råda bot på det? Då vill man införa något som liknar ett friår fast inom skolan. Ska jag vara helt ärlig är jag inte övertygad om att ett friår inom skolan kommer att råda bot på de brister och den utslagning i gymnasieskolan som vi ser. Det behövs bättre förslag. Att ni är emot regeringen är ingen nyhet. Men vad är ert gemensamma alternativ? Om man skulle föra samman era förslag, som inte varit så många, skulle det bli en gymnasieskola som är helt likformig där eleven måste gå på den närmsta gymnasieskolan och där man erbjuder ett friår för lösning på problemen. Det är inte en skola som löser framtidens utmaningar. Vi ska ha en gymnasieskola av hög kvalitet som bygger på . Det är en gymnasieskola som ger de bästa tänkbara förutsättningar för fortsatt utbildning och ett bra arbetsliv. Det är en gymnasieskola där alla ges möjlighet att lyckas. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen. (Applåder) I detta anförande instämde Per Lodenius (c) och (). 55 () replik: Jag tror att det är mandatperiodens viktigaste debatt som vi nu har. Det är inte bara debatten som är viktig. Det är en viktig förändring i skolans historia, skulle jag vilja påstå. Vi är på väg tillbaka till det som tidigare kallades läroverk och yrkesskola. Jag är inte tillräckligt gammal för att ha upplevt det själv. Men jag har talat med många andra som säger: För namn, låt inte detta hända i svensk skola igen. Det är en uppdelning. Det är en grov sortering där man tydligt gör klart att vissa människor inte behöver mer kunskaper. De ska reserveras åt några få. Det är vad som skrämmer mig allra mest med den gymnasieskola som vi ska rösta om . Men den kommer lyckligtvis inte att införas . Det innebär att spelar människors röst en väldigt viktig roll för att kunna förhindra uppdelningen inte bara av gymnasieskolan utan av hela samhället. frågade: Vad vill oppositionen? Gy 07 skulle ha sjösatts . Där har svar på vad oppositionen ville med gymnasieskolan. Vi var heller inte nöjda med hur gymnasieskolan såg ut. Men ni har förhalat det. Ni har låtit de elever som hade kunnat få en ny gymnasieskola få gå med den gamla gymnasieskolan. Det är ert ansvar. Ta ansvar för den politik som ni för. säger att eleverna ska garanteras högskolebehörighet. Ni gör ju inte det. Varför ska de elever som går ett yrkesprogram och har ambitionen att bli fritidsledare, socionom eller psykolog och som väljer en yrkesutbildning gå en omväg? Varför ska de läsa längre? Varför ska de ha mindre möjligheter att komma in på högskolan? 56 () replik: säger: Ta ansvar. Det gör jag gladeligen. Jag är väldigt glad att det är alliansregeringen som får ta ansvar. Jag är glad för elever att det är vi som tar ansvar. Jag skulle vilja fråga : Vad var det ni gjorde inom , och för att minska sorteringen i svensk skola och minska sorteringen och utslagningen i den gymnasieskola ni var ansvariga för? Det kom ett halvdant förslag som inte svarade upp mot de utmaningar vi står inför. helt plötsligt säger ni att det enda som finns är att gå tillbaka till ett gammalt förslag som inte ens kommer att passa in i den utbildningsstruktur som vi har. Vilka andra delar kommer ni att riva upp, och vad kommer ni att gå tillbaka till? Kommer ni att gå tillbaka till de gamla delarna vad gäller intaget på högskolan och universiteten? Hur kommer det att se ut för ämnen och intag på gymnasieskolan och för ? Varför vill ni så tydligt fortsätta med en sorteringspolitik? Det är för mig ofattbart. Varför vill ni inte vara stolta över yrkesutbildning och lärlingsutbildning? Det är som att kunskap bara är en sak. Det finns en fin kunskap, och den fina kunskapen som innebär att alla ska läsa på universitet är den bästa. Vi måste kunna se till och säga att alla inriktningar för kunskap är viktiga och välkomna i vårt samhälle. Likadant är fint, säger , och likvärdigt är fult. Jag håller absolut inte med om det. Men hur ser ert gemensamma alternativ egentligen ut? 57 () replik: Jag noterar att inte vill svara på frågan. Varför ska elever som till exempel väljer att gå omvårdnadsutbildningen med ambitionen att sedan bli psykolog, sjuksköterska eller vad det nu kan vara gå en längre väg? Varför ska man inte kunna få en fullvärdig gymnasieutbildning redan från början? Vi vill öka kvaliteten i förskolan, men barn- och fritidsprogrammet, som kommer att heta något annat , kommer inte att ge behörighet för att läsa vidare till förskollärare utan enbart till att bli barnskötare. Varför vill ni inte verka för att höja kvaliteten i förskolan? Det här är en möjlighet att göra det inom gymnasieskolan. Återigen vill jag säga att det inte handlar om att alla måste gå vidare till akademiska studier. Det handlar om en grundläggande behörighet. Vi hade för inte så länge sedan en hearing med utbildningsutskottet där forskare tydligt sade att det som är lägsta nivå när det gäller kunskap i dagens samhälle är gymnasiet. Ni vill urholka det genom att säga att de som går yrkesprogrammet inte behöver lika mycket samhällskunskap. De ska ha hälften, 50 poäng . Varför är det mindre viktigt att en elev på fordonsprogrammet har mindre kunskaper om hur samhället fungerar? Varför är det mindre viktigt att elever som går på ett yrkesprogram bara ska ha hälften eller en tredjedel, som det blir, av svenska jämfört med dem som går ett högskoleförberedande program, när vi vet att just arbetarklassen är den grupp som läser minst själva och läser minst för sina barn? Jag trodde att den här regeringen var en sådan som värnade om läsandet. Men det gäller inte för alla. Det är ju så tydligt att det här är en skola för eliten. Vi ska sortera och slå ut. 58 () replik: Om läser ordentligt i propositionen ser hon att det också står så, för det finns ju vissa yrkesutbildningar där vi märker att det är en större övergång än från andra utbildningar till universitet och högskolor. Det kommer att finnas och man håller på att titta på att det finns tydliga utgångar och vägar för dem som tog upp i sin replik, alltså elever på barn och fritid, omsorg och naturbruk. Man ska direkt kunna välja en väg för särskild behörighet. Precis det efterfrågar genomför vi , men vi säger också att det ska finnas en valfrihet. Det är den som vi vill erbjuda eleverna. Vi ger möjligheten att vara bättre för yrkeslivet men också bättre för det fortsatta arbetet. Det är inte acceptabelt att ha en gymnasieskola som endast två tredjedelar klarar sig igenom och tre fjärdedelar . Det är en utslagning som heter duga. Det är många av de elever och grupper som säger sig värna om som inte klarar sig igenom skolan . Varför ska vi fortsätta att slå undan fötterna för dem? Varför ska vi fortsätta säga att utanförskap är ett tydligt alternativ för dem? Vi säger: Välkomna in och få en ärlig chans i gymnasiet, en ärlig chans till en god utbildning som gör er redo för yrkeslivet men också ger en möjlighet att vara redo för en fortsatt utbildning. Det är likvärdighet och det är en ärlig chans för alla. Det är inte det alternativ som står för. 59 () replik: raljerade lite grann kring att införa ett friår. var det inte som använde det begreppet, men det fanns en liten bit av sanning i det. Det är nämligen också en grund till att vi vill behålla den allmänna högskolebehörigheten som mål för alla program. Om man tittar närmare på antalet elever som hoppar av i gymnasieskolan ser man ju att det är en hel del elever även på de studieförberedande programmen som tröttnar och hoppar av. De är väldigt många. Det är på tok för många. Det är oacceptabelt. Där har ni inga förslag, inte ett enda förslag. Ert enda förslag går ut på att dra allt över en kam, blunda för alla elever som hoppar av från de studieförberedande programmen på grund av studieleda eller vad det månde vara. Ni fokuserar enbart på de yrkesförberedande programmen. Vi menar i stället att vi måste se hela gymnasiet. Vi måste lösa problemet. Vad menar att man ska göra för att hitta lösningar för de elever på de studieförberedande programmen som hoppar av och inte slutför utbildningen. Ska vi låta bli dem? Ska de hamna i utanförskap, som man brukar säga hos er, eller ska vi försöka hitta en lösning som är mer individualiserad, som ger mer valfrihet och mer mångfald för alla programmen på gymnasiet, studie- såväl som yrkesförberedande? 60 () replik: Jag håller helt med och . Just det sista var inne på, stor valfrihet i utbildningen, håller jag helt med om. Det ska finnas en mångfald. Jag håller helt med. Det ska vara en god individualisering. Det håller jag helt med om. Det är precis det som vi tillsammans med alliansregeringen förmedlar och också ger förslag på för den nya gymnasieskolan. Det är helt riktigt. Jag tycker att det är en god analys som gör av dagens gymnasieskola i anförandet och även i första repliken. Vi har för många som inte klarar sig igenom. Det är också därför som vi fyra partier tillsammans rivstartade med utbildningspolitiken, just för att ge bättre förutsättningar eleven går i . Tydliga insatser och en bra utvärdering måste gå hand i hand för att ge stöttning genom hela så att alla också känner sig redo när de kommer till gymnasieskolan. En andra del är, och det finns i den här propositionen, att vi tydliggör intagningskraven på gymnasieskolan. För de studieförberedande programmen är det godkänt i svenska, engelska, matte och nio andra ämnen. För yrkesprogrammen är det godkänt i svenska, engelska, matte och fem andra ämnen. Det är viktigt för att man också ska känna och veta att man har en god kunskapsbas för att klara att gå in i gymnasieskolan. Det är några av de viktiga delarna. Jag vill fråga hur han med sina värdeord om mångfald, individualisering och valfrihet kan säga att en gymnasieskola som är så likriktad som den som ni i oppositionen nu står för verkligen har det värde som ligger i de ord som förde fram. 61 () replik: ägnar sig åt en del omvärderingar av ord. Det kan ändå inte vara mer likriktning att ge en bredare bas för alla. Det kan inte vara mer mångfald att dela upp gymnasieskolan i två stora block där övergångarna kommer att vara ganska svåra, även om jag förstår att ni försöker lappa ihop det hela på slutet. Rivstart gjorde ni. Ni stoppade lärlingsprogrammet och kvalitetssäkringen av de lokala programmen med minst ett eller . Det var det som var er rivstart när ni rev upp Gy 07. Nästan exakt samma sak återkommer ju i det här förslaget. Det svåra, som jag inte fick ett enda svar på, är: Vad gör vi för att alla elever som hoppar av ska få andra lösningar? Det är här vi från sida vill se en mer individualiserad skolgång, möjlighet att på ett strukturerat sätt ta en paus på kanske och göra andra saker, men strukturerat så att man också kommer tillbaka på ett strukturerat sätt. är det där ganska svårt. De som själva har ungdomar som har prövat det vet att det är väldigt svårt att komma tillbaka. Det vore ett alternativ som skulle gälla oberoende om de gick yrkesprogram eller studieförberedande program. Det är sådana individuella lösningar som jag tror att vi behöver för framtiden, kombinerat med en mycket starkare ämnesinfärgning i de olika teoretiska ämnena i yrkesprogrammen så att vi får en skola som präglas mer av individualisering och mångfald än den som alliansen nu föreslår. Min fråga till kvarstår ändå: Vad gör ni för att eleverna på de studieförberedande programmen inte ska ha lika stora avhopp? 62 () replik: Jag tyckte att det var precis det jag svarade på i mitt förra inlägg, just allt det som också tydligt görs inom ram: tidigare insatser och en bra utvärdering, som tyvärr inte alla gånger har ställt upp på. En ny skollag är på väg fram. Vi ser till att förändra lärarutbildningen och ge lärarfortbildning i många olika delar för att lärarna och rektorerna ska få verktyg i sin ordinarie verksamhet. har steget också kommit till gymnasieskolan med nya intagningskrav och även nya möjligheter inom gymnasiet. Jag tyckte att det var väldigt roligt när i sitt anförande hyllade liberala värden. Det är jag väldigt glad för, och jag välkomnar det. Men sedan förstår jag inte riktigt när Pertoft krånglar in sig i orden valfrihet och individualisering. Jag hänger inte med i Pertofts resonemang. Jag menar att en valfrihet innebär att du har möjlighet att välja, inte att välja en sak där alla ska vara lika. Då är det inte valfrihet. Vi förespråkar den individualisering som Pertoft och verkar vilja ha och stå för, med möjligheten att läsa yrkesprogram och högskoleförberedande program så att alla har möjligheten att få grunden för att kunna gå till högskola. 63 () replik: Som jag sade i mitt anförande återfinns mycket av det vi presenterade i Gy 07 i propositionen. Då ska jag ställa frågan till : Är det alltigenom gammalt och dåligt? I så fall förstår jag inte varför ni ställer er bakom den. presenterade alliansregeringen sitt skolmanifest. Jag lovar er att vi kommer att presentera vårt förslag. Hur ser du, , och på den tudelade gymnasieskolan och att det estetiska ämnet nu ska tas bort som gymnasiegemensamt ämne? Det var inte den åsikt du hade när vi behandlade Gy 07 i kammaren förra gången. 64 () replik: Flera delar av det som fanns i Gy 07 var bra. Det återkommer, precis som sade i sitt anförande, i den här propositionen. Men det var inte tillräckligt, och det var därför som vi valde att dra tillbaka förslaget till den reformen. Det skulle ta för mycket tid, det skulle vara för stor osäkerhet och ta för mycket kraft. Det skulle också sätta eleverna i kläm om vi skulle sjösätta en ny gymnasieskola , sedan ta bort den och sjösätta en ny. Det gjorde vi av respekt för medarbetare inom skolans sfär, och det tror jag att också förstår. Vi var inte överens i den tidigare debatten. Det fanns olika alternativ. Vi var flera som ville gå längre med ökad valfrihet, ökade möjligheter och ville stärka möjligheterna för en elev att vara bättre för jobb direkt efter gymnasiet men också för att kunna fortsätta utbildningen. Vad gäller den estetiska verksamheten ställer vi stora krav, det man kan säga , i och med denna proposition på de lärare som finns. De gymnasiegemensamma ämnena kommer att bli mer strukturerade och följdriktiga efter de yrkesprogram och de program som finns, allt för att den enskilde eleven på bästa sätt ska vara för det yrke och de studier man ska gå till. Det är inte någonting som och har gjort. I stället har man fortsatt att vilja lägga grunden för ett utanförskap. Det är för mig oförståeligt att man så starkt håller fast vid någonting som har kommit att bli en utslagning i stället för en inkludering i vårt samhälle. 65 () replik: Då skulle jag vilja ställa frågan: Tycker att det är en inkludering att de som går på yrkesprogrammen inte får läsa ett estetiskt ämne? Du får i alla fall stå utanför det. Jag vill än en gång fråga: Varför är det så viktigt för dig och att sänka kvaliteten på yrkesprogrammen i stället för att ge stöd och utveckla yrkesprogrammen så att fler går igenom dem och får högre kompetens? Den åsikten hade man inte heller i när vi lade fast Gy 07. 66 () replik: Vi stärker kvaliteten på yrkesprogrammen. Det var en av de tydliga anledningarna till att vi drog tillbaka Gy 07 och presenterar någonting som ger bättre kvalitet och bättre möjligheter för den enskilde eleven. Yrkesprogrammen blir mer inriktade och ger bättre förkunskaper för att både bli anställningsbar, vilket är väldigt viktigt i vårt samhälle, och kunna starta eget företag. Det fanns inte med i den proposition parti tidigare lade fram. Arbetsförmedlingen och LO tycker att detta är bra för arbetsmarknaden, att det är bra för arbetsgivarna och att det är bra för den enskilde att få ett yrke och bli anställd. Det tycker Socialdemokraterna inte är viktigt. Det är anmärkningsvärt att man har så stora skillnader här. Tydligen har andra inom Socialdemokraternas paraply insett att detta är en viktig väg att gå för att minska utslagningen och se till att fler får ett arbete. Det står alliansregeringen bakom. 67 (): Vi är på väg att få ett nytt gymnasium. Vi välkomnar det. Vi menar att utgångspunkten för en gymnasiereform bör vara dagens tillkortakommanden, och de är avsevärda. Vi vill se en gymnasieskola där fler elever får en användbar och efterfrågad utbildning för arbetslivet. Fler elever skall känna att de klarar gymnasiet och att de också får kunskaper som ger en stabil grund för såväl yrkeslivet som livets fortsatta utmaningar. Det var ett citat från en artikel som LO:s skrev i , men det skulle lika gärna kunna vara direkt hämtat från något av alliansens program. Precis så är det. Problemen i gymnasiet är avsevärda. Tyvärr verkar inte de tre representanter för oppositionspartierna som talat före mig riktigt inse det. Visst fungerar gymnasiet bra för många ungdomar. Jag vill verkligen inte svartmåla. Tack vare hängiven skolpersonal, stöttande föräldrar och stor egen motivation trivs många elever. Men vi moderater ser också de 30 000 ungdomar som hoppar av skolan och inte slutför sin skolgång, som misslyckas och vars självkänsla får sig en törn. De luras in i utbildningar som de inte klarar av och som inte leder till jobb. Vi ser den tredjedel av en ungdomsgeneration som går in i vuxenlivet utan de kunskaper som de behöver, de ungdomar Socialdemokraterna vänder ryggen åt. Sanningen är att Socialdemokraternas gymnasieskola, också Vänsterns och för den delen, är en utslagningsskola. Avhoppen är enorma, och den leder till arbetslöshet för alldeles för många ungdomar. Det väljer Socialdemokraterna att blunda för. Ni har inget svar på det problemet. Frågan är om ni ens ser problemet. ska vi ge alla ungdomar en ärlig chans. Fyra utgångspunkter har väglett oss moderater när vi har skapat det nya. För det första måste gymnasiet upplevas som något nytt och intressant av eleverna. Efter en nioårig grundskola är många elever studietrötta, de vill ha och behöver nya utmaningar. Därför får gymnasieskolan inte vara en allmän förlängning av . Utrymmet för specialisering och profilering måste vara stort för att möta alla olika elever. För det andra vill vi slå vakt om elevernas valfrihet. Det var bra att upptäckte att vi har lyckats med det. Egna självständiga val ökar ansvar och motivation och bidrar till bättre resultat. Det man vill göra och tycker är roligt går så mycket lättare än det som kommenderas fram med tvång. Det djupare perspektivet kring valfrihet handlar om tilltro till varje persons förmåga att själv avgöra vad som är bäst för honom eller henne. Alla har sina egna mål i livet, egna ambitioner för det man vill uppnå och förmågor som man vill utveckla. För det tredje måste gymnasiet ständigt utvecklas. Några av de jobb som kommer att vara populärast känner vi säkert inte ens till namnet . Därför måste vi bygga en struktur som bejakar nytänkande och utvecklingskraft och har ett öra mot arbetsmarknaden. Nya programråd och möjlighet till särskilda varianter för att man ständigt kan möta arbetslivets föränderliga krav och skapa ett relevant innehåll. öppnar vi dörrar till att få ett jobb efter skolan. För det fjärde vill vi att de som kommer in på gymnasiet också har förutsättningar att klara sin utbildning. Det är ganska omänskligt att lura in ungdomar i en utbildning de inte har tillräckliga förkunskaper för. Det blir avhopp och misslyckanden som vi aldrig kan försvara. Det är som att kasta någon som inte kan simma ut på riktigt djupt vatten. Det gör inte vi. höjer vi i stället behörighetskraven och rustar ungdomar med vad de behöver innan de börjar gymnasiet. Vi moderater är nöjda med det förslag vi ska ta ställning till. Det är bra avvägningar. Det innebär högre kvalitet för alla. Det är rättvist. En stor och nödvändig förändring är en tydligare uppdelning i yrkesprogram och högskoleförberedande program. Det blir en logisk slutsats av de utgångspunkter jag tidigare pratade om. Högskolebehörighet blir inte längre det dominerande målet för alla gymnasieprogram. Alla som vill ska kunna uppnå den behörigheten, men de som vill koncentrera sig på en gedigen yrkesutbildning ska få göra det. Det är valfrihet för oss. Det är visserligen en god ambition att alla ska få behörighet till högskolan , men när det sker till priset av massavhopp och utslagning måste man rucka på principerna.