prot · GX099 · 2009-10-01 00:00:00 — Man intervjuade bland annat rektorn på Per Engback, som sade så här: Vi ser en påtaglig uppgång, framför allt när det gäller de högre stegen i spanska, franska och tyska. Per Engback säger också, tillsammans med de andra rektorerna hade talat med, att ökningen hänger samman med de nya antagningsreglerna till högskolan som träder i kraft . Rektorn på gymnasium, Per Lyth, säger: Det är fascinerande att se vilken genomslagskraft det har fått. Förut nöjde sig många att läsa språk på nybörjarnivå men väljer allt fler elever att fördjupa sina kunskaper. Det är precis den effekten som vi har velat nå. Fler elever läser nu fördjupningskurser i matematik och moderna språk på gymnasiet. Hela den utvecklingen har aktivt försökt att rösta emot. Det är detta som är den intressanta frågan. Är man intresserad av att se till att få fler studenter och elever på gymnasiet att läsa moderna språk och avancerade kurser i matematik eller är man det inte? Det är alltid så med nya antagningsregler att man ställs inför frågan: Vilka ska omfattas, och hur ska övergångsbestämmelserna se ut? Vi menar att det är rimligt att samma regler gäller för dem som följer samma kursplan, och det är den kursplan som gäller för de elever som finns i gymnasieskolan. Det är relativt få elever som i praktiken påverkas. Det är ett antal elever på läkarutbildningen, psykologutbildningen och ett antal väldigt populära utbildningar. För de allra flesta spelar detta i praktiken ingen roll. Dessutom är det så, precis som jag sade i interpellationssvaret, att högskoleprovet finns, och där gör äldre personer bättre ifrån sig. Den avgörande frågan är: Vill vi ha en satsning för ökade kunskaper i språk och matematik i gymnasiet eller vill vi det inte? Vi i regeringen vill det. 104 (): Det var klargörande att få ytterligare ett svar här. Men jag upplevde att tyvärr valde att inte svara på mina frågor. I stället gick han in på att vi i hade röstat emot reformen. handlade interpellationen inte om huruvida det ursprungligen var ett bra förslag eller inte. Den handlade om vad avsåg att göra när det gäller äldre elevers möjlighet att tillgodoräkna sig denna meritpoäng. Där fick vi tyvärr inte så mycket svar. Jag kan ändå kort svara på det som sade. Vi upplever självklart att det är bra om fler läser moderna språk och matematik. Det är givetvis väldigt bra. Men det finns andra sätt att göra det bättre på. Det har visats att betyg har en ganska dålig effekt som incitament för detta. Anledningen till att människor tidigare i viss utsträckning har låtit bli att läsa ämnena är att det varit svårt att få bra betyg. Då har de inte läst det ämnet trots att de ökat sina kunskaper. Det problemet kvarstår fortfarande. Det finns en massa sådana problem. Men är det inte heller betygssystemet som vi diskuterar utan faktiskt frågan varför det ska vara sämre för äldre elever. Jag är fullt medveten om att man behöver övergångsbestämmelser. Så är det vid övergångar mellan alla system. Men man kan fråga sig varför de som läste med det ännu äldre systemet där man fick sifferbetyg upp till fem inte när man tillgodoräknade sig det hamnade på en lägre nivå där max kanske var 17 i det nya betygssystemet. Varför kunde de komma högre och jämföras på ett sådant sätt eller ha speciella kvoter? Och varför har man speciella kvoter för elever från folkhögskolekurser och så vidare? Frågan kvarstår varför man ska missgynna just den här gruppen vid antagningen. Jag vill också passa på att fråga en sak när han nu har nämnt att det finns utrymme för högskolorna att själva på en tredjedel av platserna använda sig av andra urvalsgrunder som till exempel relevant arbetslivserfarenhet. Då vill jag fråga : I hur stor utsträckning används just detta? Känner till något exempel när man på en populär utbildning har använt sig av det här? Är det någonting som man tillämpar, och i hur stor utsträckning använder man sig av högskoleprov på den här ytterligare tredjedelen platser? Min erfarenhet är att det mestadels handlar om betyg på den tredjedel som högskolorna själva får bestämma över, och då kommer det att omfattas av det här systemet också. Men själva huvudfrågan kvarstår fortfarande. Vi är överens om att det här är särbehandlande för äldre, och det handlar inte bara om dem som har riktigt gamla gymnasiebetyg, utan de som har någon enstaka kurs från komvux i det äldre systemet och har gått ut med ett slutbetyg från komvux ganska hamnar, om jag har förstått det hela rätt, även i det här systemet. Det är alltså väldigt många som riskerar att hamna i det här och som riskerar att bli särbehandlade. Då frågar man sig varför, för det hade inte behövt vara så. Man hade kunnat se över och försöka få vettiga övergångsbestämmelser där man också kunde räkna på de erfarenheter och den kunskap som äldre elever har tillgodogjort sig. Som säger är det inte så väldigt många utbildningar det handlar om, utan det borde vara görligt om man hade varit intresserad av det. Men i stället verkar det som att man är intresserad av att särbehandla. 105 Statsrådet (): Jag tycker att det är viktigt att man också diskuterar bakgrunden till varför den här reformen genomförs. Anledningen till att vi genomför detta är att vi har sett en mycket oroande utveckling under en lång följd av år där antalet elever som läser moderna språk har sjunkit kraftigt och där antalet elever som läser fördjupningskurser i matematik också har sjunkit mycket kraftigt. Vi kan inte bortse från själva bakgrunden till den reform som vi faktiskt diskuterar. Det måste få diskuteras, och det är det som är grunden för regeringens politik. Sedan säger att det här med betyg inte spelar så stor roll. Uppenbarligen delar inte rektorerna i uppfattning, därför att där har man redan sett en mycket tydlig uppgång när det gäller antalet studerande som läser fördjupningskurser i matematik och som läser moderna språk. Fakta talar alltså emot den uppfattning som här torgför. Det är viktigt att ha bakgrunden klar för sig, och jag konstaterar att säger med vackra ord att man skulle göra på något annat sätt men inte kan precisera något alternativ för hur det här skulle gå till. Det är möjligt att skulle vilja tillsätta en utredning och titta längre fram på vad man i så fall skulle göra, men vår poäng, vår uppgift som ansvarstagande politiker och förtroendevalda, är att agera när vi ser en utveckling som är mycket oroväckande. Jag tycker att det är mycket oroväckande att vi ser kanske en halvering av antalet språkstudenter på gymnasiet och att vi riskerar att hamna i en situation där dagens ungdomsgeneration har mindre språkkunskaper än sina föräldrar. Är det verkligen rimligt att vi har en sådan situation att dagens ungdomsgeneration är sämre på språk än sina föräldrar när vi lever i en alltmer globaliserad värld? ser vi dessutom att den här reformen har gett mycket tydliga resultat. Allt fler läser avancerade kurser i matematik, och allt fler ungdomar läser också moderna språk på gymnasiet. Den här reformen har varit en stor succé, skulle jag vilja säga. Jag tror att oavsett hur jag upprepar svaret kommer att säga att jag inte har svarat på frågan, vilket kanske tillhör debattens natur. Men jag har gett ett svar på varför vi har valt att göra den avgränsning som vi har gjort. Jag tycker att det är rimligt att de elever som omfattas av samma kursplanesystem ska behandlas enligt precis samma regler. Det är precis det som vi gör här. Man hade naturligtvis kunnat tänka sig andra avgränsningar i stället, men också erkänner ju att det behövs övergångsbestämmelser, för någonstans måste det sättas en gräns. Frågan är varför någon annan gräns skulle vara mer rimlig än just den gräns som regeringen har slagit fast. Återigen, jag tycker att det är viktigt att man funderar igenom hur stort och omfattande det här så kallade problemet egentligen är. I praktiken uppstår det här problemet enbart på ett antal mycket populära utbildningar som till exempel läkar-, psykolog- och veterinärutbildningarna. Jag vill inte förringa det problemet, men det är viktigt att vi kommer ihåg att på de allra flesta utbildningar i den svenska högskolan spelar det här i praktiken ingen roll när det gäller förhållandet mellan äldre och yngre elever. Det spelar roll när det gäller motivationen på gymnasiet, men det spelar i praktiken ingen roll när det gäller antagningen till högskolan i förhållandet mellan äldre och yngre elever. Jag har redogjort för vilka bevekelsegrunder som regeringen har haft. Intressant skulle vara att höra vad ser för alternativ gränsdragning som skulle vara mer rättvis och som helt undviker problemet med att man när man inför nya antagningsregler måste ha övergångsbestämmelser, för någonstans måste det sättas en gräns. När det gäller frågan om högskolornas möjlighet att anta studenter tror vi mycket på den akademiska friheten och autonomin för universitet och högskolor. De ska ha möjlighet att också fatta sina egna beslut om vilka som ska antas, och allt ska inte detaljregleras uppifrån. Vi överlämnar med varm hand till de högre lärosätena att själva fatta beslut när det gäller en tredjedel av platserna. De får själva göra bedömningen av vilka urvals- och antagningskriterier som är rimliga. 106 (): Det framför kanske låter bra, men det bör synas i sömmarna. När det gäller det sista vill jag säga att det självklart är så att högskolornas autonomi ska värnas. Problemet är bara att det inte finns så många bra och effektiva sätt för högskolorna att använda det här tredjedelskriteriet. Det är en annan debatt, men jag ska bara kort säga att det har förekommit fall där man har velat använda sig av dem och blivit stämd i domstol och fått backning. Det är man ju inte så sugen på, och om man använder sig av de traditionella medlen vet man att man slipper det. Det är någonting som jag tycker att högskoleministern borde ta tag i. Men det är en helt annan debatt. När det gäller vad jag anser att det skulle vara rimligt att ha som övergångsbestämmelser menar jag att det vore rimligt att de som särskilt ansöker om det borde få möjlighet att få sina kurser som de har läst i det gamla systemet granskade för att se om de motsvarar den kunskap som krävs för att få meritpoäng i det nya systemet. Det tycker jag inte alls är för mycket begärt, och jag förstår inte varför man inte kan tänka sig att införa något sådant. ska jag säga någonting om betyg. Jag beklagar om jag var så otydlig att missförstod mig. Jag menar inte alls att betyg inte har någon effekt. Jag menar att betyg inte alltid har den effekt som man avser att de ska ha. En av de grejerna är att det i vissa fall har varit svårare att få höga betyg i fördjupningskurser i till exempel matematik eller moderna språk, och då har folk valt bort dem. Hade man haft system där de betygen inte hade varit lika nödvändiga för människor hade man i större utsträckning kanske inte valt bort dem. Det här handlar också ytterst om kvaliteten på undervisningen och på vilket sätt man jobbar med det. Jag tycker att det rimliga är att man motiveras utifrån att man ska lära sig saker och inte för att man får betyg på det. Men det är en annan diskussion, som sagt. 107 Statsrådet (): Jag tackar för en intressant och en enligt min uppfattning också mycket klargörande debatt. Det handlar om frågan om de exakta antagningsreglerna och vilka bestämmelser som i så fall ska gälla. Vi övervägde ett antal olika alternativ när vi funderade över antagningsbestämmelserna och tycker att det är fullt rimligt att elever som har gått enligt samma kursplan behandlas på samma sätt. Det är inte så att betyg och meriter är helt jämförbara mellan olika kursplanesystem, och därför är det rimligt att de elever som tillhör samma kursplanesystem ska behandlas på samma sätt. Det är fullt rimligt. Sedan är det viktigt att komma ihåg vad som är bakgrunden till den här reformen och den kan vi inte springa förbi. Under en följd av år har vi sett att antalet elever i den svenska gymnasieskolan som läser avancerade kurser i matematik och som läser avancerade kurser i moderna språk har sjunkit mycket kraftigt. Då menar jag att ansvarsfulla politiker som ser den globala värld vi lever i, som ser det globala kunskapssamhälle som vi lever i, där man inser att kunskaper i moderna språk och avancerade kunskaper i matematik är viktiga, måste agera. Man kan inte bara låta händelseutvecklingen springa förbi och löpa amok. Det hade ju varit resultatet om , och Socialdemokraterna hade vunnit den här voteringen . Det hade inneburit att vi hade riskerat att inte få den positiva utveckling som vi nu har sett där fler elever tack vare den här reformen läser avancerade kurser i matematik och där fler studenter läser avancerade kurser i moderna språk. Det är ju det som är sanningen. Jag tycker att får ta ett stort ansvar på sina axlar om det är så att man försöker bekämpa olika sätt att stimulera elever att läsa avancerade kurser i matematik eller läsa mer moderna språk i gymnasiet. Vi behöver fler duktiga elever som kan moderna språk. Vi behöver fler elever som är duktiga i matematik i den värld vi nu lever i. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2009/10:12 till skatteutskottet /10:22 till miljö- och jordbruksutskottet Anmäldes och bordlades Propositioner 2009/10:14 Ändringar av stadgarna för och 2009/10:19 Avtal om upplysningar i skatteärenden och partiella skatteavtal med 2009/10:20 Transportstyrelsens verksamhet inom körkorts- och yrkestrafikområdet 2009/10:23 Övergångsbestämmelserna till polisdatalag Motioner med anledning av prop. 2008/09:231 Konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet på marknaden m.m. 2009/10:N2 av m.fl. (s, v, mp) med anledning av skr. 2008/09:120 redogörelse för företag med statligt ägande 2009/10:N3 av m.fl. (s, v, mp) 2009/10:N4 av m.fl. (s, v) 2009/10:N5 av Per m.fl. (mp) med anledning av skr. 2008/09:198 En jämställd arbetsmarknad regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet 2009/10:A1 av m.fl. (v) 2009/10:A2 av m.fl. (s) 2009/10:A3 av m.fl. (mp) 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2009/10:38 Nedläggningshot mot F 17 av () till försvarsminister () 2009/10:39 Vård till papperslösa av () till socialminister () 2009/10:40 Regler för fiske inom EU av () till jordbruksminister () 2009/10:41 handläggningstider av () till statsrådet () 2009/10:42 Radonfrågan av () till miljöminister () 2009/10:43 Bomull, barnarbete och av () till statsrådet () 2009/10:44 av () till miljöminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2009/10:12 Kostnaden för den nya influensan av () till statsrådet () 2009/10:14 Riskkapital för unga tillväxtbolag av () till näringsminister () 2009/10:15 Piratkopiering av svenska företagsprodukter av () till näringsminister () 2009/10:16 Ungdomars kunskaper om sina rättigheter på arbetsmarknaden av () till utbildningsminister () 2009/10:19 prioritering mellan miljömål och utbetalningar av () till jordbruksminister () 2009/10:20 Hbt-personers utsatta position i av () till statsrådet () 2009/10:21 Militärt våld mot civila av () till försvarsminister () 2009/10:22 Björnar som hålls för gallutvinning av () till jordbruksminister () 2009/10:28 Radiobunkern i av () till kulturminister () 2009/10:29 Småskalig energiproduktion av () till näringsminister () 2009/10:32 ansvar för vidarebosättning av () till statsrådet () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.