prot · GW0989 · 2009-03-23 00:00:00 — Det är dels utifrån nuvarande läge med gällande lagstiftning och problem för dem som bor i hus på hyrd tomt och som på grund av markvärdesstegringar och omräkning av hyresavtalen hamnar i ekonomisk knipa, dels utifrån ett framtida behov att använda instrumentet nu liksom tidigare av skäl som har med sociala ambitioner på bostadsmarknaden att göra. Vi socialdemokrater ser tomträttsinstrumentet, med rätt regelverk, som en möjlighet att få till stånd villa- och radhusbebyggelse med rimliga boendekostnader för att småbarnsfamiljer med normala inkomster också ska kunna bo i villa eller radhus som de äger själva. Kommunerna och staten ska samverka kring bostadspolitiken. Detta är ett lysande exempel på ett gemensamt problem att lösa. I min interpellation tar jag upp en rad exempel på att dagens regelverk behöver ses över och moderniseras. Det är väldigt stora skillnader på hur olika kommuner hanterar sin tomträttspolitik. Jag tror att man kan säga att det finns 55 olika modeller, det vill säga lika många som antalet kommuner som upplåter mark med tomträtt. För den enskilde innebär detta att man känner sig rättslös och orättvist behandlad när man kan jämföra med hur grannkommunen behandlar sina invånare. Jag har varit i kontakt med representanter för radhusboende i det moderatstyrda kommun. Jag har varit på besök och med egna ögon sett de små radhustomterna i det trivsamma, kuperade och bergiga området Utskog, som är ett område som är byggt . Där bor människor som säkert kan beskrivas som ett genomsnitt av befolkningen. Många är pensionärer, men också flera barnfamiljer har flyttat dit . Det är människor med helt normala inkomster. För något mer än sedan beslutade fastighetsdomstolen vid att ge kommunen rätt i den tvist om omreglering av tomträttsavgälder som pågått och är ett exempel på hur den här frågan dras i långbänk. Radhusägarna får nu sin hyra för tomträtterna höjd . Det är som mest från till . Det är mycket pengar för vanliga löntagare. Det kan inte vara vettigt eller vår avsikt som ansvariga för lagstiftningen att segslitna och kostnadskrävande domstolsförhandlingar ska avgöra boendekostnaderna för människor. Något måste göras . Det handlar om de boendes trygghet och behovet av en förutsägbar, framtidsinriktad politik för alla. Jag ger därför inte upp. Jag frågar nu justitieministern om hon är beredd att tillsammans med mig se till att det redan i vår tillsätts en utredning för att starta översynen av tomträttslagstiftningen. Man behöver inte analysera problemet mer. Jag vill också fråga om hon är beredd att uppmana kommunerna att avstå från att höja sina avgälder som utredningen pågår, det vill säga en frysning av gällande avtal. 20 (): Jag tycker att justitieministerns svar till ger en mycket bra beskrivning av dilemmat med tomträttsinstitutet. Det fungerar inte särskilt bra, vilket också framgår av interpellationen. Det skulle därför behövas en bred översyn av lagstiftningen om tomträtt. Syftet med tomträtt var gott, nämligen att ge möjlighet för mindre bemedlade att bygga sig ett eget hem. men också andra kommuner har upplåtit mycket mark med tomträtt. Interpellanten lyfter fram tre kommuner i . Det gäller först området Utskog i . reserverade sig där mot höjningen. Men friköpsbeloppet sattes tyvärr för högt, vilket gjorde det omöjligt för många att friköpa sina tomter. nämns också och min egen hemkommun . Där lyfter interpellanten fram det värsta exemplet. Det finns ett pensionärspar som har fått sin avgift höjd från till . Det är en väldigt kraftig höjning. Det måste man hålla med om. Men det handlar om en tomträtt i ett mycket attraktivt läge, det vill säga en stor strandtomt. Problemet med tomträttsavgifterna på liksom i många andra kommuner har varit att de varit exceptionellt låga på grund av de långa avtalen. De kan löpa utan möjlighet att anpassa avgiften till värdestegringen på fastigheterna. När avtalstiden sedan har löpt ut har man gjort en anpassning av avgifterna till rådande läge på marknaden. Samma sak gjorde också Socialdemokraterna i med sina tomträttsavgälder. Det ledde också till en väldigt kraftigt höjning. har erbjudit tomträttshavarna att köpa loss sina fastigheter med förmånliga villkor baserat på ett generöst lågt marknadsvärde. De flesta tomträttshavarna nappade på detta. Flera av dem sålde sedan sina fastigheter med mycket god förtjänst. Med ett enda undantag har, såvitt jag vet, inte några klagomål framförts från dem som har fått tomträttsavgälderna höjda. Det pensionärspar som nämner i sin interpellation lär fortfarande bo kvar. Kopplingen till fastighetsskatten har inneburit att kommunerna under den socialdemokratiska regeringen har varit tvungna att betala fastighetsskatt på marken upplåten med tomträtt. Det är inte så att tomträtterna ska ses som en dold fastighet. Tomträttsavgälderna handlar om, precis som justitieministern framhåller, om en markhyra, på samma sätt som när man betalar till exempel en husvagnscamping. Man betalar en hyra för marken. En översyn behöver göras. Min högst personliga uppfattning är att det bästa vore att tomträttsinstitutet avskaffas genom att befintliga tomträtter säljs till byggnadens ägare på rimliga villkor. 21 (m): Låt mig börja med att säga att jag delar många av de synpunkter som tog upp. I grunden finns det ett antal perspektiv på tomträttsfrågan som är synnerligen besvärliga. Det är självklart att det för enskilda familjer kan bli väldigt dramatiskt när kostnaderna höjs. Men hur många kan under 10, kanske räkna med att ha en fast boendekostnad eller en boendekostnad som inte påverkas av värdestegringen? Så är det ju inte för några andra. Jag tycker kanske att har en lite romantisk syn på tomrätter. Tanken var naturligtvis att man skulle kunna erbjuda ett boendealternativ för dem som hade det lite sämre ekonomiskt ställt. Problemet är att det inte har blivit riktigt så. Det fungerar inte som avgälden har satts successivt. Det har blivit många sådana här problem. Ska man säga att kommunerna gör fel? Enligt min mening är det kommunerna som har ansvaret för att på ett korrekt sätt tillämpa reglerna när det gäller tomträttsavgäld om fastigheterna ägs av kommunen. Jag tror inte att det är så dumt. Det gör att man är ganska nära tomträttshavarna och tvingas att ta diskussionen med dem. Det är därför vi får en ordentlig debatt. Jag är inte så säker på att det hade varit bra om det var ett statligt system. får man ta de här diskussionerna. De är ofta smärtsamma för mer än en part. I det långa loppet måste vi naturligtvis fundera över om det här är en upplåtelseform som är rimlig med de problem vi har. Det var då jag tyckte att det fanns anledning att redovisa hur politiker har brottats med frågeställningen i omgångar utan att riktigt lyckas hitta en lösning. Jag tror att det inte är så klokt att ha den här typen av upplåtelseform, men det återstår väl att se. Vi kommer i varje fall att se över frågeställningen, men det blir inte förrän nästa period. Skälet är inte att det inte är viktigt, men det är ett ganska stort arbete som måste göras och tänkas igenom. Det finns inte resurser för oss att hinna med det arbetet. Det kan jag beklaga. Man kan säga att det beror på att vi inte prioriterar boendefrågor. Så är det inte. Det är väldigt många frågor som alltid ska prioriteras. Det är svåra avvägningar. Vi har bedömt att det inte är möjligt att göra en ordentlig genomlysning av detta förrän under nästa period. följer vi noga hur kommunerna använder de regler som finns. Det är naturligtvis viktigt att detta sker enligt regler som gäller. Vi har problemet med att man använder taxeringsvärdena som grund. Taxeringsvärdena har ju sina sidor, men man måste ha ett värde att utgå ifrån. Taxeringsvärdessystemet kan man diskutera på många sätt, men det är svårt att hitta det riktigt perfekta systemet som passar i varje enskild situation. Det är lite fyrkantigt, och det får konsekvenser. Men det är det instrument vi har . Vi får väl leva lite med det problemet. Jag tror att det är bra att de här besluten tas ganska nära medborgarna, att man får ta en ordentlig diskussion lokalt om hur det ser ut. Jag tror att de flesta tycker att det är orimligt att skattebetalare i kommunen ska subventionera andras boende, åtminstone i den utsträckning som har skett när det gäller en del tomträtter. Man vill att kommunen ska använda sin mark på bästa sätt, alternativt sälja den om den inte behöver den. Vi får återkomma till den här diskussionen. Det är klart att det finns mycket att fundera över när det gäller hur man kan hitta en väg ut ur den problematik som många står i. 22 (): Jag tackar för att hon är en av de borgerliga ledamöter som deltar i den här diskussionen. Det här är inte en fråga som bara engagerar mig som socialdemokrat, utan det finns ett antal motioner som vi behandlar nu i civilutskottet från ett antal moderata riksdagsledamöter, från och en kristdemokrat. deltar också här. Vi verkar vara ganska överens om att det här är ett problem som drabbar människor och som gör att de har svårt att förutse sina boendekostnader. Vi har 55 olika modeller som den här frågan hanteras på. Jag tycker inte att det känns särskilt rättssäkert. Jag är rädd för att invånare i det här landet inte blir lika behandlade. Jag tycker att justitieministern argumenterar ganska väl i sitt interpellationssvar för att en ny utredning borde tillsättas. Jag har all respekt för att det är väldigt många frågor som man behöver ta tag i, och jag skulle kritisera vilken regering som än satt nu när detta sker. Avgäldshöjningarna gör att människor faktiskt måste flytta från sina hem. Det tycker jag är oacceptabelt. Därför hävdar jag att det behöver tillsättas en ny utredning . Det handlar om 70 000 hushåll i hela landet. Det är , tror jag, i som bor med mark upplåten med tomträtt. Till skillnad från tror jag att det här är ett instrument som vi ska använda oss av även framgent, precis som jag försökte säga i mitt inledande anförande. Det är ett sätt att inte behöva köpa loss marken. Med tanke på de höga markpriser vi har i den här regionen och i andra storstadsregioner skulle ett översett tomträttsinstitut kunna innebära att man bidrar till att människor med normala inkomster kan förverkliga sin dröm att bo i ett eget ägt boende. har vi ett ojämlikt system. Precis som ministern har varit inne på anser i många kommuner kommunpolitikerna att de som hyr tomten i stället bör köpa loss den. I anser moderaten att alla ska köpa sina tomter. I vill folkpartisten att folk ska äga sin egen tomt. Därför har man anpassat utköpspriset till vad han anser vara en låg nivå. Så kan man tycka, men stänger man dörren för många människor som har en dröm om att i livet få äga eller deläga sin bostad. Man tvingar på det här sättet den pensionerade änkan att flytta. Är det verkligen något som är önskvärt, ? har vi tomträttsinstitut med en föråldrad lagstiftning som behöver ses över. Människor får gå från hus och hem i denna oroliga tid då varsel och arbetslöshet ökar och människor har lämnat a-kassan. Är det för mycket begärt att vi tillsätter en utredning för att få en modell för att hantera de här frågorna i stället för 55 olika? Jag tycker faktiskt att skulle kunna uppmana kommunerna att göra som i och . Alliansstyret i dessa kommuner har bestämt sig själva för att frysa en uppräkning och göra egna utvärderingar. Jag tror att vi behöver ta ett nationellt ansvar. Vi behöver tillsätta en utredning på riksnivå, och vi behöver uppmana kommunerna att frysa avgälderna på den nivå som de ligger på. 23 (): Det här är inget nytt problem. Tomträttsavgälderna känner vi till från den mycket infekterade diskussion som var i när man höjde tomträttsavgälderna där. Många fick väldigt kraftiga höjningar. Socialdemokraterna hade regeringsmakten så . Varför har man inte gjort något tidigare om man har varit så bekymrad över detta? Det är min första fråga. Den andra fick jag svar på. Jag undrade hur ställde sig till tomrättsinstitutet som sådant. Tydligen tycker att det är bra, medan jag är tveksam till om vi verkligen ska fortsätta med det institutet. Man skulle kunna hitta andra lösningar. Framför allt ska det om man väljer att behålla det här tomträttsinstitutet inte finnas möjligheter till så långa avtalstider. Det är det som skapar problemet att många människor plötsligt får en höjning. Man kan ha överlåtit sin fastighet. Om man har en avtalstid kan man ha överlåtit sin fastighet till ett förmånligt pris för att fastigheten är en tomträtt. Sedan får den som övertar fastigheten en kraftig höjning. Det är ett väldigt skevt system. Men visst ska vi ha en utredning om det här. Jag tycker nog att vi ska öppna för att utredningen ska kunna komma fram till att vi ska upphöra med tomträttsinstitutet. 24 (m): Det talas om 55 olika system i kommunerna inte riktigt, för vi har ändå ett grundläggande regelverk som gäller och som kommunerna ska följa. Sedan gör man olika bedömningar, och man kan som motargument mot säga att det är en poäng med att vi har kommunalt självstyre. Man kan dra lite olika slutsatser, och frågan debatteras i alla politiska läger eftersom den är svår. Tomträtten i sig har skapat ett antal problem som beror på det tar upp, det vill säga de långa perioderna där kostnaden ligger fast och det faktum att vi på vissa håll har en väldigt kraftig värdeökning på tomtmark. Den fråga som kommunalpolitikerna hamnar i är: Ska man i ett kärvt läge, även om det inte alltid har varit det, använda kommunens samlade resurser på ett sådant sätt att man kraftigt subventionerar eller inte tar ut betalning för den mark man har? Många tycker att det är en konstig prioritering, och jag delar den uppfattningen. Det är dessbättre heller inte så att många får gå från hus och hem, även om många tycker att det är väldigt kännbart med de höjningar som det har beslutats om. Det är klart att när man ska ändra i sådana här system måste man göra det med omsorg om de människor som i någon mån har anpassat sitt liv efter det. Det är ingen av oss som vill ha förändringar som innebär att gamla pensionerade änkor ska behöva lämna hus och hem självklart inte. Så tyckte vi också när det gällde fastighetsskatten innan vi vidtog en del förändringar. Man borde ha någon typ av skyddsregler, eftersom det var bekymmersamt för många med de regler som gällde tidigare. Vi är överens om att man behöver titta på frågan igen. Skälet till att Socialdemokraterna inte vidtog några förändringar var att man utredde frågan mer än en gång och att man också lade fram förslag som på olika sätt sågades av Lagrådet och opinionen. Det har varit väldigt svårt att försöka svara mot den kritiken utifrån de förslag som lades, så vi är lite grann utan det underlag som man skulle behöva för snabba beslut. Jag tror att man är tvingad att använda tid för att utreda detta, om man ska göra det igen, och komma fram till något som är hållbart och vettigt. I det långa loppet tror jag att vi behöver ha en helt annan syn på hur markupplåtelse av det här slaget ska se ut, men det måste som sagt var också ske med hänsyn till dem som är beroende av det regelverk som gäller . Mitt besked är att en sådan utredning kan komma tidigast , det vill säga under nästa mandatperiod. Det gör jag utifrån den arbetsplanering som föreligger, och det är viktigt att man får det beskedet. Till dess gäller de regler som finns och det ansvar kommunerna har, där jag som sagt tror att det har en poäng att man får ta debatterna lokalt och kan göra de anpassningar som man har gjort i de borgerliga kommunerna på många håll och som också uppskattas av . 25 (): Det var positivt att justitieministern valde att precisera sig beträffande tidpunkten. Det går år rätt håll, måste jag ändå konstatera. För min egen del återstår det nu att försöka få till stånd en majoritet i riksdag som kan tala om för justitieministern att detta bör ske ännu snabbare. Vi behandlar som sagt var nu ett antal motioner på detta tema i civilutskottet, och vi har vissa möjligheter att som folkvalda också ge regeringen i uppdrag att genomföra angelägna åtgärder. Vad är det om inte passivitet att tala om att det behövs ytterligare analys av behovet av en översyn? Jag menar att det är uppenbart. Det är bara att studera exempel runt om i landet som visar att den politik som förs utifrån rådande lagstiftning gör att människor hamnar i ekonomisk kris och knipa. Det tycker jag är oacceptabelt när vi har ett instrument för att förverkliga en bostadspolitik med sociala ambitioner, vilket jag har varit inne på tidigare, som gör det möjligt för människor med normala inkomster att förverkliga sin dröm om att kunna leva i ett eget ägt boende. Om så bara på hyrd mark finns det ändå ett stort önskemål bland barnfamiljer och andra även i storstadsregioner med oerhört höga markvärden att just få göra detta. Du har en chans att ytterligare precisera dig och gå med mig i mitt förslag att tillsätta en utredning . Ingjut hopp hos mig och hos radhusägarna från kommun som sitter och lyssnar här på åhörarläktaren! 26 (m): Jag har preciserat mig och talat om vad tidsplanen och planeringen i det arbete vi bedriver på kan åstadkomma. Vi kommer att se över detta, och det finns skäl till att det inte finns några snabba fixar här. Socialdemokraterna har återkommande sett över systemet och inte lyckats lägga fram förslag som har gått att använda. Det vore tråkigt att göra samma misstag, så vi får nog se till att göra hemläxan ordentligt. Jag tycker att det är så fantastiskt roligt att helt plötsligt spelar ut detta med drömmen om ett eget boende. Det är roligt när man får sådana här ideologiska aha-upplevelser: att ägande faktiskt kan ha en betydelse. Det är många som faktiskt vill bo i villa eller äga sitt hus, och det är klart att man kan diskutera hur det ser ut. Problemet är att med tomträtten, som det ser ut och som det säkert kommer att se ut även om man lyckas får kortare perioder, blir det lite halvt. Det är väldigt stor risk att man hamnar i situationer som blir besvärande. Ska man arbeta för att fler människor ska ha möjligheten att äga, vilket jag tycker är så oerhört viktigt, är det naturligtvis återigen den ekonomiska politiken och möjligheten för fler att ta ett arbete som man kan förtjäna ett uppehälle på som är det mest centrala. Att se till att människor som gör en viktig insats får ordentligt betalt och faktiskt har en anställning är det viktigaste för att man ska ha råd med att förverkliga drömmar, också ett eget boende. I längden är det alltid bättre än att med skattebetalarnas pengar subventionera mark i vissa delar av kommunerna. Det är det som gör att vi får en diskussion ute i kommunerna om vad som är rimligt och inte när det gäller prioriteringar. Fokus om man vill att människor ska kunna förverkliga sina drömmar är att försöka se till att vi på bästa sätt tar oss ur den ekonomiska lågkonjunktur som vi har just . Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2008/09:393 om utbyggnad av kriminalvården 27 (m): har frågat mig när jag avser att ta initiativ till beslut om utbyggnad och finansiering av kriminalvården. Regeringens satsningar på rättsväsendet har lett till att Kriminalvården haft en budget i balans. Jag är medveten om att satsningen på rättsväsendet och inte minst på fler poliser kan förväntas medföra ett ökat beläggningstryck för Kriminalvården. De förslag som presenteras i betänkande och som syftar till att markera en skärpt syn på allvarligare våldsbrott kan också komma att medföra behov av ytterligare platser. Det är angeläget att Kriminalvården kan grunda sina bedömningar om framtida kapacitetsbehov på väl underbyggda prognoser. Rättsväsendets myndigheter har på regeringens uppdrag satt i gång ett gemensamt utvecklingsarbete på prognosområdet. Samarbetet utgör ett viktigt bidrag till Kriminalvårdens arbete med att försöka bedöma de framtida behoven. Resultatet av det första årets prognossamarbete, rapporten åren 20092012, redovisades . En av förutsättningarna för ytterligare resurstillskott är självklart att myndigheterna fortsätter sitt effektiviseringsarbete. Regeringen genomför därför också den största genomlysningen någonsin av rättsväsendet. Den pågående utredningen om ett effektivt resursutnyttjande inom kommer att ge ytterligare underlag för regeringens fortsatta bedömning av Kriminalvårdens framtida resursbehov. Jag avser att återkomma till Kriminalvårdens resursbehov inom ramen för den ordinarie budgetprocessen. 28 (): Det är ingen hemlighet att Kriminalvården behöver fler platser. Jag tackar för svaret, och jag tackar för att vi är överens om den saken, . Jag kan vara lite mer exakt. Det Kriminalvårdens prognoser säger är att det behövs 1 850 platser jämfört med . Det som sker i Kriminalvården är två saker. Liksom i andra delar av rättsväsendet är det fritt fall. Det talas om underskott av historisk nivå. har regeringen försökt säga, vilket i och för sig är felaktigt, att det här är den historiskt största satsningen. Det som är historiskt är att det är det historiskt största underskottet. Det här innebär en mycket svår situation för Kriminalvården. Budgetchefen på säger också att läget är klart oroligt och att det saknas ännu fler platser än vad som redovisats. Då kommer vi till det läge som förvärrar situationen ännu mer för Kriminalvården, nämligen denna: Kriminalvården har inte bara har ett stort underskott. Man får inte heller några klara besked. som underskottet växer ska det byggas på fler ställen. När man reser runt i ser man nu hur illa det är ställt. Om Kriminalvården inte får de besked den frågar efter blir situationen ännu sämre, och Kriminalvården kan till och med få betala så kallade garantipengar. Kriminalvården får alltså betala pengar för att man inte kan sätta i gång de planerade byggen som var tänkta att göras därför att det inte kommer något besked från regeringen. Vi har då ett läge där det inte bara är ett underskott utan ett ännu större underskott därför att regeringen inte klarar av att ge besked. Det handlar inte om att lägga över ansvaret på Kriminalvården, som kämpar och jobbar jättehårt och bra på alla sätt. Det handlar om att man vill ha besked. Jag ska passa på att ställa en konkret fråga om det ställe som är allra mest aktuellt, nämligen . Där väntar man nu på besked om ifall det ska kunna byggas ett häkte i . Det är något som vi tog initiativ till och gav klara besked om och som Kriminalvården därefter har anpassat sig efter. måste man få ett besked. Det går inte att bara avvakta en budgetprocess. är nog det ställe som är mest drabbat. Därför vill jag här i riksdag ställa frågan till dig, : När kommer det att ges ett besked om det planerade häktets byggnad i ? 29 (): Jag måste säga att jag tillsammans med mina partikamrater och resten av oppositionen i justitieutskottet är bekymrad över situationen inom . Jag tycker inte att justitieministern i interpellationssvaret tar vår oro och inte heller rättsväsendets eller Kriminalvårdens oro på allvar. Jag vet inte om justitieministern har läst senaste numret av tidningen . Där finns en helsidesartikel som heter Polisen blöder. Kostnaderna ökar inom rättsväsendet, skriver man. uppgår förlusten till . Det är stora underskott. I artikeln citeras budgetchefen för , . Han säger: Det är klart att läget är allvarligt. Vi har hög beläggning , och den kommer enligt våra prognoser att öka. Även om vi får pengar att täcka de här underskotten står vi fortfarande med 1 000 platser för lite 2012, säger han. Det är alltså inte bara vi som är oroliga, utan även Kriminalvården själv. besökte jag Norrtäljeanstalten och där. De uttryckte exakt samma oro. De är väldigt oroade. Framför allt är de oroade för att justitieministern inte tar deras oro på allvar och inte uppmärksammar den mycket prekära situation som Kriminalvården befinner sig i. Jag vill veta mer, och jag ber justitieministern brodera ut texten. Vilka är ministerns ambitioner för att täcka underskotten och se till Kriminalvården kan sköta sitt uppdrag? 30 ():