prot · GW09103 · 2009-04-21 00:00:00 — När näringsministern var närvarande här skröt hon om att vi i är världsbäst utifrån den energi- och klimatproposition som regeringen har presenterat här i kammaren. Då kan man inte låta bli, fru talman, att konstatera att när näringsministern nu lyser med sin frånvaro är det ett hot mot arbete och det som vi utför här i kammaren. Ett av de redskap som vi har från oppositionens sida är att ställa interpellationer, och om man lämnar en interpellation är det upp till nästan två månaders väntetid. Bara det är ett bekymmer när det är aktuella frågor. När vi därtill här i debatten inte får svar utifrån de frågor som kan finnas med som en följd av de debatter vi har känns detta oerhört allvarligt. Man kan också fundera om näringsministern inte vill diskutera ägardirektivet för här i kammaren, eller om det handlar om frågan huruvida staten ska äga eller inte. Kommer regeringen att sätta på utförsäljningslistan? I det svar jag har fått från ministern framgår det inte, utan där är det bara att under innevarande mandatperiod kommer man inte att sälja . Vi har länge här i kammaren talat om vikten av att ha långsiktiga energiöverenskommelser, och det hade varit både bra och givande för svenska folket om vi här i kammaren hade kunnat debattera just denna fråga och näringsministern hade varit närvarande. Jag kan inte göra annat än att konstatera att jag inte får svar på mina frågor. Vi har här diskuterat frågan om bonusar, frågan om kärnkraft och frågan om . I alla dessa tre frågor kan vi bara konstatera, precis som Per sade i sitt debattinlägg tidigare, att ministern sviker. sviker hon också i debatten och svarar inte på våra frågor. Det är bara att beklaga, fru talman. 46 (): Vi fick före pausen besked av näringsministern att regeringen inte avser att sälja under den här mandatperioden. Det hade naturligtvis varit intressant att få en fortsättning av den debatten, eftersom är ett företag som är oerhört centralt för svensk energipolitik och inte minst för den diskussion som sker om den av den borgerliga regeringen initierade framtida kärnkraftsutbyggnaden. Men vi får inget tillfälle eftersom näringsministern uppenbarligen har något viktigare möte än att vara i riksdag och delta i kammarens debatt. Jag har själv tidigare diskuterat utförsäljningsfrågor med näringsministern, men jag fick då inte något svar av henne hur regeringen avser att gå vidare med utförsäljningen av olika statliga bolag. Därför har jag i en interpellation tagit upp frågan på nytt. Eftersom näringsministern inte har möjlighet att vara här får vi hoppas att hon kanske kan återkomma även om det brukar dröja sju vi får svar på våra interpellationer till en fortsatt diskussion om framtid. Det är ingen liten fråga, och det borde väcka lite större intresse från näringsministern att diskutera och framtiden. Vi får väl ge oss till tåls eftersom och kammaren är nummer ett i svensk politik utan det finns andra politiska arenor som tydligen är viktigare. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2008/09:427 om användning av tidigare överskott i kommunerna 47 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en ändring i lagstiftningen för att möjliggöra för kommunsektorn att använda tidigare överskott nu i lågkonjunkturen. Låt mig klargöra att den lagstiftning som avses är kommunallagens balanskrav som innebär att kommuner och landsting ska upprätta budgeten så att intäkterna överstiger kostnaderna. Detta balanskrav är dock underordnat kommunallagens krav på god ekonomisk hushållning. Kravet om god ekonomisk hushållning är den nivå som krävs för att konsolidera ekonomin. Balanskravet är den minsta godtagbara nivån. I kommunallagens 8 kap. 1 § anges att kommuner och landsting ska ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet och i sådan verksamhet som bedrivs genom andra juridiska personer. God ekonomisk hushållning är den resultatnivå som realt konsoliderar ekonomin och innebär att ingen generation ska behöva betala vad en annan generation förbrukar, att resultatet ska täcka reinvesteringsbehov, pensioner med mera samt att utvecklingen blir långsiktigt hållbar så att kommunsektorn klarar svängningar i ekonomin bättre på egen hand. Det är därför viktigt att kommuner och landsting sätter mål och riktlinjer så att de klarar svängningar i konjunktur såväl som demografiska förändringar. Balanskravet infördes till följd av den försämrade samhällsekonomiska utvecklingen . Utvecklingen var mycket kännbar för kommuner och landsting och ställde krav på besparingar och omstruktureringar. Vissa kommuner och landsting hade svårigheter att anpassa sina verksamheter till de ekonomiska förutsättningarna. I kommunallagen infördes därför en bestämmelse att senast skulle kommuner och landsting upprätta sina budgetar så att intäkterna överstiger kostnaderna. Jag vill påpeka att det inom ramen för gällande lagstiftning finns möjlighet, om det finns synnerliga skäl, för kommuner och landsting att upprätta en budget som inte är i balans. I förarbetena nämns exempelvis att om en kommun har en stark finansiell ställning eller får kostnader till följd av vidtagna omstruktureringsåtgärder för att uppnå god ekonomisk hushållning är detta exempel på åtgärder som kan utgöra synnerliga skäl för att underbalansera budgeten. Detta innebär att undantag från balanskravet kan göras under restriktionen om god ekonomisk hushållning. Om negativt resultat uppstår för ett enskilt räkenskapsår ska detta regleras senast tredje året underskottet uppkom. Om det finns synnerliga skäl kan fullmäktige besluta att en reglering av underskottet inte ska göras, till exempel om underskottet uppstått till följd av budgetbeslut, orealiserade förluster på värdepapper eller annat synnerligt skäl. Regeringen är medveten om hur dagens krav på balans i budgeten påverkar kommunsektorn. Regeringen avser därför att se över om förändringar i balanskravet och andra aktuella redovisningsfrågor bör göras. Regeringen vill bland annat pröva om det går att ge drivkrafter för ekonomiskt sunda och välskötta kommuner eller landsting att spara pengar för att i viss utsträckning kunna användas under dåliga år. Detta ska dock göras utan att ge avkall på kommunallagens krav på god ekonomisk hushållning. 48 (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Jag är mycket glad över att regeringen nu öppnar för en ändring i lagstiftningen. Det är bra att regeringen har ändrat uppfattning i frågan. Det var inte så länge sedan som statsrådets statssekreterare i en utfrågning i finansutskottet meddelade att regeringen inte var så intresserad av den här frågan. Det var inte läge för strukturella lösningar eller enkla lösningar, som han uttryckte det. Det här var inte svaret på den ekonomiska situation som kommunerna nu befinner sig i. Jag tror att vi är överens om det, men däremot skulle det kunna vara ett väldigt bra sätt för att underlätta för kommunerna att hantera den här situationen. ordförande var inte heller öppen för att ändra i lagstiftning i en radiodebatt som vi hade . Däremot är samtliga partier överens i Kommuner och Landsting om att den här lagstiftningen behöver ändras. Det är troligtvis en av anledningarna till att regeringen nu har öppnat för en ändring i lagstiftningen. Det finns en rad problem med dagens lagstiftning. Jag skulle vilja ta upp några av dem. Dagens lagstiftning inskränker det kommunala självstyret. Kommunerna får inte själva bestämma hur pengarna ska användas trots att man har beskattningsrätt. Kommunerna får inte budgetera för underskott, trots att man har gått med överskott, på samma sätt som staten får. Kommunerna får inte heller bestämma hur de pengar man fått i överskott i goda tider ska användas i svårare tider, om man vill lägga fram en budget som är underbalanserad eller ta en större ekonomisk smäll för att möta behoven i välfärden och inte öka arbetslösheten. Man behandlar inte heller kommunerna olika trots att kommunerna är väldigt olika. Man har alltså samma krav på kommunerna att återställa det egna kapitalet oavsett om det är en kommun som har väldigt god ekonomi, kan finansiera alla sina egna investeringar genom eget kapital och avskrivningar eller om det är en kommun som kanske inte alls har så god ekonomi. Det är också konstigt. Det är en del av anledningarna till att jag har lyft upp den här frågan. Är det vi har behov av att använda de tidigare överskotten i kommunsektorn är det just nu eftersom stora sparpaket läggs fram runt om i vårt land. Det är sparpaket som slår väldigt hårt mot barn, unga, gamla och mot de anställda i de kommunala verksamheterna. Statsrådet har svarat att man är öppen för att se över lagstiftningen. Då har jag några följdfrågor. Om man nu är öppen för att se över lagstiftningen, kommer det då att ske på samma skyndsamma sätt som man hanterade bankpaketet? Det gick väldigt fort, och vi i ställde också upp på en sådan snabb hantering och gjorde allt vad vi kunde för att svara upp till de behoven. På vilket sätt avser statsrådet att ändra i lagstiftningen? När kommer ett sådant förslag till ändring? Kommer det att vara ett preliminärt ställningstagande först för att man sedan ska se över lagstiftningen på ett mer ordentligt sätt för ett mer långsiktigt ställningstagande? 49 Statsrådet (): Vi har inte bara sagt detta i publika sammanhang, utan det står faktiskt också i vårpropositionen att vi nu är beredda att se över om det behövs några sådana här förändringar. Jag konstaterar att de krav som finns infördes av den förra, socialdemokratiska regeringen när också deltog i regeringsarbetet, även om jag vet att har haft den uppfattningen att den här typen av regelverk skulle kunna luckras upp. Jag tror att det är klokt att hålla fast vid regelverk. Kommuner behöver kunna låna pengar. En sak som gör att kommuner ofta har en stark trovärdighet som låntagare är beskattningskravet, och det gäller också balanskravet. Man vet på förhand att kommuner och landsting har det här kravet. Det stärker deras möjligheter att hålla ordning på sina finanser och att kunna vara låntagare. Jag kan inte svara på frågan om hur den här beredningen exakt ska gå till, men det är alldeles uppenbart att vi kommer att se över förutsättningarna och se om det finns motiv att göra förändringar. Jag vill påminna om att det finns möjligheter , vilket jag också säger i mitt svar, för kommuner som har en stark ekonomisk ställning att kunna utnyttja de resurserna om det finns synnerliga skäl för detta för att till och med underbalansera en budget. Man har på sig för att återställa detta. 50 (): Jag skulle vilja ta upp ett problem i statsrådets svar. Statsrådet svarar mig att resultatet ska täcka reinvesteringsbehov, pensioner med mera samt att utvecklingen blir långsiktigt hållbar så att kommunsektorn klarar svängningar i ekonomin bättre på egen hand. Det är kanske det som är kärnan i den diskussion vi just nu för. Om kommunerna ska klara svängningar i ekonomin bättre på egen hand behövs det en öppning i den här lagstiftningen. av kommunerna och landstingen har haft god ekonomi under högkonjunkturen. Då är det också realistiskt att möjliggöra för dessa kommuner och landsting att använda de överskott man haft . gick hälften av landstingen och av kommunerna med underskott. Då har vi inte riktigt fått se de stora effekterna av den här lågkonjunkturen . Trots att regeringen har lagt till 7 miljarder fattas det ungefär 5 miljarder för att upprätthålla dagens kvalitet i välfärden enligt . Om det finns något uns av sanning när regeringen säger sig värna kärnan i välfärden borde det här vara det minsta man skulle kunna göra för att underlätta för kommunerna så att de slipper vidta så stora besparingar som man just nu måste göra. Man kommer att få vidta besparingar ändå eller höja kommunalskatten eller bådeoch. På något sätt borde man kunna agera snabbt även för att rädda kommunsektorns ekonomi i större utsträckning än vad regeringen har gjort. Jag blir lite besviken när statsrådet nu säger att vi får se och att man öppnar för möjligheten att se över lagstiftningen men att han inte kan ge något tydligare besked om det pågår ett riktigt arbete som innebär att vi kommer att få ett konkret resultat att ta ställning till här i kammaren . Det är kris även i kommunsektorn just . Allting som kan göras för att underlätta den situationen borde göras. Det ansvaret borde regeringen ta. Jag hoppas att har funderat ett tag när han har suttit där på stolen och kommer att säga: Jovisst, det pågår ett arbete för fullt och vi kommer att snabba upp den processen så att kommer att kunna ta ställning rätt snart, till och med före första maj kanske. Det är en vacker och fin dag. 51 Statsrådet (): representerar ett parti som brukar vara aktivt på första maj. Jag vet det. Men aktivitet har också inriktats på att luckra upp den här typen av regelverk. Det handlar till exempel om budgettak. Hela den här processen som har gjort att vi i faktiskt har sunda och välvårdade offentliga finanser har ju länge varit ett projekt som har velat rasera på olika sätt. Så det här är naturligtvis, i kombination med de kraftfulla skattehöjningar och utgiftsökningar som vill göra, långsiktigt ett väldigt hot inte bara mot den kommunala ekonomin utan också mot statens finanser och naturligtvis också för den privata delen av näringslivet som ändå är ryggraden. Jag tror nog ändå att ska vara nöjd med att regeringen inte bara rusar åstad för att ha saker och ting klara till första maj. Vi kommer att bereda detta på ett noggrant sätt. Det är oerhört viktigt att fundamenten för offentliga finanser är stabila. 52 (): Jag kan lugna statsrådet med att värnar de offentliga finanserna mycket väl. Vi har faktiskt städat upp efter en borgerlig regering, vilket var väldigt jobbigt och väldigt ansträngande för alla dem som drabbats av de besparingarna. Samtliga partier i Kommuner och Landsting även ditt eget parti har föreslagit en uppluckring av den här lagstiftningen, så jag tycker inte att statsrådet ska ta så stora ord i sin mun här. har prioriterat välfärden före stora skattesänkningar. Ni har valt att sänka inkomstskatterna för ungefär 85 miljarder varav två tredjedelar har gått till den rikaste tredjedelen. Vi har prioriterat välfärden i kommuner och landsting och föreslår att man inte ska behöva säga upp folk i den här krisen. Det blir dyrare samhällsekonomiskt och det slår väldigt hårt mot barn, sjuka och gamla, mot dem som behöver barnomsorg, de som behöver undervisning i skolan och de som behöver vård. För vad är det annars man ska prioritera bort? Är det patienten i sjukvården, är det lärarna i klassrummet eller är det förskollärarna eller barnskötarna i förskolan? Ska barngrupperna bli större? Det här är en prioritering vi har gjort, och det är en mycket medveten prioritering som är samhällsekonomiskt mycket effektiv. har visat att det kostar att rädda eller skapa ett jobb i välfärden. Regeringen har lagt fram förslag där jobbsatsningarna ni har gjort genom skattesänkningar kostar per jobb. Så vem är det som tar samhällsekonomiskt ansvar här, ? Jag tror faktiskt att det är , eller jag till och med vet det. Jag skulle kunna visa belägg för det också, inte enbart från utan även från andra källor. Men det ska jag göra vid ett annat tillfälle, så det ska du säkert få ta del av! Jag hoppas att du kommer att ta fram ett underlag till förändring av lagstiftningen. Jag tror att samtliga dina partikamrater i Kommuner och Landsting förväntar sig det, och jag hoppas att ni åtminstone tänker ta det ansvaret för välfärden. 53 Statsrådet (): Jag vill gärna hjälpa med att informera åhörarna här på läktaren och kammarens ledamöter lite grann om generositet. När man tittar i ert senaste budgetförslag ser man att ni vill öka statens utgifter med 244,8 miljarder. Ni har också drakoniska skattehöjningar för att klara det här, men det räcker inte. Ni höjer inkomstskatten för låg- och medelinkomsttagare med 32 miljarder netto. Hur påverkar det? Ni vill återinföra förmögenhetsskatten mitt under en finanskris med ytterligare en straffskatt på kapital som är just det som företagarna efterfrågar för att kunna hålla i gång sin verksamhet. Ni säger nej till sänkta arbetsgivaravgifter för både äldre och ungdomar. Ni höjer bensinskatten med 2 miljarder och vill ha skatt på inrikesflyg med 1 ½ miljard och så vidare. Allt detta bidrar till att ytterligare försämra förutsättningarna för att återhämta sig. Jag tror, fru talman, att det är klokt att hushålla med våra gemensamma resurser. Det är klokt att vara försiktig när man träffar på politiker som har väldigt mycket pengar. Man ska se lite grann på varifrån de kommer och vilka effekter det får när man samlar in dem. Vi ska nu se över förutsättningarna och om det behövs ytterligare förändringar av regelverket för att kommuner som har stabil ekonomi ska kunna använda dem också när ekonomin ser lite sämre ut. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2008/09:430 om budgetunderskott 54 (m): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ge erforderliga ekonomiska resurser. En avgörande förutsättning för att polisen ska kunna bedriva en bra verksamhet är att den har tillräckliga resurser. har polisen därför tillförts en sammanlagd varaktig anslagsökning om ca . Den resursförstärkningen möjliggör en kraftig ökning av antalet poliser med målet att det 2010 ska finnas 20 000 poliser. Regeringen ställer tydliga krav på att det ökade antalet poliser ska leda till ett bättre verksamhetsresultat. För att rättsväsendets myndigheter ska kunna svara upp mot regeringens högre krav kommer regeringen att återkomma till i budgetpropositionen och närmare redovisa vilka ytterligare resurstillskott och åtgärder som krävs. Regeringen kommer självklart att finansiera polisens verksamhet . Den utbyggnad av polisens kapacitet och den verksamhetsutveckling som pågår ska fortsätta som planerat. Dessutom pågår det ett omfattande effektiviseringsarbete eftersom vi vill försäkra oss om att de pengar regeringen tillför polisen används effektivt. Genom regeringens satsning har antalet poliser ökat med över 450 . har antalet civilanställda inom polisen ökat kraftigt . finns det närmare 600 fler civilanställda jämfört med då Socialdemokraterna hade makten. Att antalet civilanställda har minskat har inte inneburit att den polisiära synligheten har minskat. När det gäller fördelningen av såväl personella som ekonomiska resurstillskott har regeringen delegerat det ansvaret till och ytterst till polismyndigheterna, i det här fallet till i . Det är som utvecklar och preciserar de mål för polisverksamheten som regering och riksdag har lagt fast. Polismyndigheterna beslutar i frågor om den lokala verksamheten. 55 (): På min fråga om vilka resurser statsrådet tänker föreslå för att ge erforderliga ekonomiska förutsättningar får jag till svar från ministern att hon inte kommer att ge några särskilda resurser till . Jag tackar för svaret. Det är kanske inte det som hade förväntat sig, men möjligtvis det jag hade förväntat mig eftersom vi efter tidigare debatter uppenbarligen inte får något besked om några nya resurser till . Polisen i fortsätter att dras med stora underskott. Trots att man i budgeten har gjort nedskärningar på räknar man ändå med att det blir ett underskott på . Det innebär att man kommer att vara oerhört restriktiv med återbesättning av tjänster i . Man kommer att minska en del av visstidspersonalen. Man kommer att ersätta arrest- och ambassadbevakningen med poliser, det vill säga att man kommer att utnyttja poliserna på ett felaktigt och ineffektivt sätt. Man kommer att minska övertiden det år när ska ha ett EU-ordförandeskap. kommer övertiden alltså att minskas. Man kommer att tvingas att dra ned på driftsutgifter. Man får göra kortsiktiga besparingar på utbildning och på utrustning, vilket långsiktigt leder till högre kostnader på fordon och framför allt påverkar kompetensen hos personalen. Man får minska sin investeringsram. Man får omförhandla och säga upp en hel del lokaler. Det är naturligtvis en del av ett större problem att ambitionen från statsrådets och regeringens sida är att ha 20 000 poliser men inte att betala för dem. Det är 20 000 poliser på kredit i bästa fall eller med underskott. har ju i huvudsak fördelat pengar för . Det skulle vara intressant att veta hur beskedet nu är för eftersom det bara har varit en preliminär helårsbudget . Det är också en ganska kraftig kredit . Det skulle vara intressant att veta hur regeringen resonerar när det gäller krediten till polisen. Är det meningen att polisen ska landa i ett stort underskott, eller kommer krediten att också förstärkas under innevarande år? Bara gör ett underskott på nära och räknar med att det ska vara ett ackumulerat underskott . Det kan ses i ljuset av att det nästan är ett miljardunderskott enligt prognoserna för polisen i dess helhet i landet, och det blir ackumulerade underskott på ett par tre miljarder åren framöver. Gärna polis, men på kredit tycks alltså vara regeringens motto. När jag läser i i egen redovisning av situationen ser jag att de konstaterar att de har en mycket ansträngd ekonomi. De har vidtagit omfattande åtgärder och sänkt utbildningsnivån betydligt. Och så skriver de så här: Därför är det särskilt svårt att genomföra ytterligare utgiftsminskningar utan att riskera att allvarligt skada verksamheten. Detta skriver man inför en höst då vi vet att ordförandeskapet i EU naturligtvis kommer att ytterligare fresta på polisverksamheten. Det innebär att man också kommer att få göra ytterligare neddragningar, exempelvis på den civila sidan, och att poliserna får överta uppgifter som normalt sett skulle utföras av civilanställd personal. Polisen skriver också: Att uppnå målet om 50 procents synlighet blir därmed mycket svårare. Därför kvarstår min fråga till statsrådet. Kommer att få några nya och extra resurser med tanke på det befarade underskottet, med tanke på krediterna och med tanke på EU-ordförandeskapet? 56 (): Jag tänkte att jag skulle passa på att ställa frågor även om jag egentligen är här för andra interpellationer. Jag känner till läget för Gävleborgspolisen. Jag vet också att justitieministern har besökt Gävleborgspolisen och tagit del av det fantastiska arbete man gör där. Man har en mycket duglig polisledning, skulle jag vilja säga. Men det finns stora problem och bekymmer, och det gäller ekonomin. Det visar sig att Gävleborgspolisen nu får ta emot ungefär 25 nya aspiranter. Det är bra och tacknämligt. Men det finns inte ens en svensk ettöring, om jag uttrycker mig så, till de här aspiranterna. Det betyder att vi kommer i ett läge i som innebär att vi har fler poliser, men förmodligen har vi färre i yttre tjänst det kan låta konstigt, men det finns risk för det eftersom regeringen inte tillskjuter pengar till polismyndigheten. Det betyder att de nya aspiranterna får börja sin karriär med till exempel att vara arrestantvakt. Det betyder också att myndigheten, som är satt under hårt ekonomiskt tryck, får hålla ned det mesta i utbildningsväg vilket i sig är bekymmersamt, därför att det här med kompetensutveckling inom alla de grenar som polisen har på sitt ansvarsområde är oerhört viktigt. Det betyder också att man får vara väldigt noga med materialanskaffning och förnyelse och hålla igen på det eller skjuta upp det som kommer. Det betyder till och med att man sitter och diskuterar och resonerar om att dra in julkaffet. Jag menar: När man kommer in på sådana rubriker vet vi att det är in på bara skinnet, också för i . Vidare skriver man i en konsekvensanalys att man oroar sig över att gatuvåldet i en stad som till exempel inte kan beivras och bekämpas, utan man riskerar att fler kommer att utsättas för det därför att polisen, trots att man blir fler i antal, är upptagen med andra arbetsuppgifter, som man tidigare hade andra som gjorde. Det här är ingen bra situation.