prot · GW0982 · 2009-03-11 00:00:00 — Först och främst måste man konstatera att subventionerade hushållstjänster inte blev den succé som utlovades. Inte ens en femtedel av de pengar som regeringen från början avsatte till subventionerad städning har använts. Jobbeffekten uteblev nästan helt, att jämföra med de 20 000 jobb som skulle skapas i sektorn. Det fick vi höra i debatten. De drygt 100 miljoner som det kostade statskassan har till stora delar gått till att subventionera jobb som redan utfördes innan bidraget infördes. Hälften av skattereduktionen har dessutom gått till den lilla grupp som har de allra högsta inkomsterna. Precis som med övriga skatteförändringar som regeringen har genomfört är det högavlönade och förmögna som har gynnats av den borgerliga politiken. vill regeringen göra nya förändringar i systemet. Då gör man ont värre. Med de nya reglerna kommer företagen i branschen att drabbas av mer krångel eftersom man måste ansöka hos för att få en del av betalningen. Företagen får bära en allt större risk eftersom det kan hända att kunder redan har nått taket i skattereduktion, och då får företagarna stå för notan själva och inte få betalt. kommer man dessutom att möta en helt ny form av konkurrens eftersom regeringen tar bort kravet på att man måste köpa tjänsterna från företag eller personer med F-skatt. får konkurrera med privatpersoner. Detta och det faktum att regeringen tar bort kraven på att man inte längre behöver en faktura för att få subventionen öppnar också för nytt skattefusk. Vi socialdemokrater vill se en annan politik än den som bygger på och förvärrar problem. I stället för att subventionera hushållstjänster som till största delen gynnar de grupper som redan har det gott ställt vill vi möta krisen med investeringar. Vi vill investera i jobben och i välfärden. Vi lägger hellre pengarna i skolan och vården än på städning hos dem som redan har det gott ställt. Vi vill investera i bättre trygghetssystem. driver rädsla för framtiden ned allt djupare i jobbkrisen. Vi vill investera i utbildning för att klara konkurrensen . För näringslivet och den svenska industrin har vi lagt fram ett utbildningspaket med över 50 000 fler utbildningsplatser än regeringen. Om bara politiken är den rätta kan vi vända jobbkris, välfärdskris och trygghetskris. Nya orättvisor, nytt regelkrångel för företagen och nya kryphål för skattefusk är inte lösningen på problem. Jag yrkar därför avslag på förslaget i skatteutskottets betänkande och bifall till vår reservation. 33 (): Vi har haft en lång debatt om de stora dragen i svensk ekonomisk politik, och jag tänkte vara lite mer precis när det handlar om just hushållstjänsterna även om jag tyckte att sade många kloka saker utanför den ramen. Det är knappast någon hemlighet att vi från de rödgröna inte tycker att det är en klok prioritering att använda skattemedel till att ge skattelättnader till människor som skulle köpa sina hushållstjänster ändå. Vi tycker inte heller att det är någon lösning på de strukturella jämställdhetsproblemen vi ser i samhället att man sopar konflikten under mattan och skickar in en tredje part som ska ta tag i problemen i stället. Hushållstjänster har alltid funnits, och det har vi inga problem med. Skattelättnader för hushållstjänster finns också redan. Frågan är hur vi ska förhålla oss till förslaget. Jag tycker att det är ett dåligt förslag. Visserligen är det väl lovvärt att det ska bli enkelt för människor att använda det här systemet, så att man inte behöver ligga ute med pengarna och få sin skattelättnad först i efterhand. Men är världen ofta så brutal att det inte finns några gratisluncher, så det som händer nu är att det i stället är företagen som får ligga ute med pengar och få sin skattelättnad i efterhand och eventuellt stå risken om det visar sig att köparen av tjänsten redan hade kommit upp i höga nivåer, det vill säga taket på . Det kan man bli lite tveksam till. För att i någon mån kompensera för den ökade administrativa bördan för företagen föreslår regeringen att man i stället ska genomföra vissa andra förenklingar, som man säger, till exempel att det inte ska behövas sådana betungande begränsningar som att man inte får använda sitt eget företag. Men det riskerar i gengäld att öka skattefusket. Då blir vi från oppositionen lite fundersamma. Vi trodde att det fanns en seriös vilja från regeringen att minska regelkrånglet för företagen och att minska skattefusket. Men när det ställs mot det uppenbarligen stora och viktiga målet att människor absolut inte ska städa hemma väger de frågorna rätt lätt. Det är lite synd. Vi tycker att det är viktigt att företagen har bra företagsklimat, sjysta och enkla regler och att vi gör vad vi kan för att minska skattefusket i samhället. Därför yrkar jag avslag på förslaget i propositionen. 34 (): Det centrala målet för alliansregeringen och dess skattepolitik är att skapa verklig och varaktig sysselsättning. Om fler kommer i jobb minskar utanförskapet, och därmed minskar också klyftorna i samhället. Det borde vi vara tämligen överens om. Politiken ska också ligga till grund för att skapa möjligheter för fler människor med initiativrikedom, med drivkraft och med idéer att starta egna företag och därmed skapa fler jobb. Efter en halv mandatperiod har alliansregeringen presenterat en hel radda med olika reformer för att åstadkomma detta. Förutom jobbskatteavdrag, nystartsjobb, förenklingar för företagande, sänkning av bolagsskatter jag kan stå här ganska länge och räkna upp dem är skattereduktion för hushållsarbete en del av detta. Det löser inte hela problematiken, men det är en del i det. Min kollega har stått här och pratat om hushållsnära tjänster vid ett antal tillfällen, så vi är tämligen väl inlästa på ärendet. Det här är en sektor som länge har drivits i det dolda, företrädesvis av kvinnor, företrädesvis med låg ersättning, med ingen trygghet i form av pensioner eller sjukpenning. Att omvandla en svart sektor till vit, att människor kan gå från arbetslöshet till arbete och att många kvinnor har startat företag inom den här branschen är en sida av reformen. Den andra sidan av reformen är syftet att man med dessa tjänster kan skapa sig mer tid med familjen och att äldre kan få hjälp med städning hemma, om man kanske inte når upp till fönstren. På detta sätt får även de med mindre inkomster tillgång till tjänsterna. infördes den första reformen med hushållsnära tjänster. När regeringen utvecklade reformen till att detta även skulle kunna erbjudas som en löneförmån lyfte man också fram tankarna på att vi måste kunna förenkla systemet, så regeringen tillsatte en utredning. Den utredningen och de förslag som man kom med ser vi resultatet av här . En del av kritiken har just varit att det bara är de rika som kan använda de här tjänsterna. Tjänsterna kan kosta alltifrån några hundralappar till många tusenlappar det beror självklart på tjänsten. Men vad som har varit problematiken tidigare är att beställaren av tjänsten har fått vänta ända till deklarationen innan man har kunnat få den halva subventionen av tjänsten. får man den med en gång. På det sättet behöver man inte ha några stora inkomster för att kunna tillgodoräkna sig dessa tjänster, utan man kan få det med en gång. Det är den så kallade fakturamodellen, om vi nu ska vara fyrkantiga. Det är alltså företagaren som vänder sig till och får resten av betalningen. En annan del i förslaget är att även de som inte har F-skattsedel ska kunna få utföra de här tjänsterna och att köparen ska kunna tillgodoräkna sig skattesubventionen. Jag kan omsätta det i ett praktiskt exempel. Man kanske har en annan anställning i botten, och så hjälper man till med att lämna och hämta barnen på dagis. Måste man ha en F-skattsedel för det? Nej, det kan man lösa på andra sätt. Det här är en vinn-vinn-situation. Det har kommit kritik också mot att det skulle bli krångligare för företagen. Jag rekommenderar oppositionen att besöka några av de här företagen och fråga dem som företräder dem, till exempel kvinnor som har startat dem, om de tycker att det är särskilt krångligt och om de ser stora farhågor med detta. var i och träffade Home , som absolut inte tyckte det. De såg definitivt fram emot den här reformen, som har inneburit att drygt 9 000 personer har kommit i arbete i och med att dessa företag har startats. Enligt en undersökning från har nio av tio av dem som har anställts i dessa företag tidigare varit arbetslösa. De har gått från arbetslöshet till anställning. De som har sysslat med de här tjänsterna har gått från svart arbete till vitt arbete, till trygghet, pension och sjukpenning. Vad i hela friden är problemet? När jag tittar i reservationstexten från oppositionspartierna tycker jag att den håller ganska tunt. Det här med jämställdhetsaspekten kan man också fundera över, eftersom det är främst kvinnor som jobbar inom den här branschen och som får anställning och trygghet, och det är också främst kvinnor som startar dessa företag. Det är väl jättebra! I har det här varit en stor succé, herr talman. Det är också från den reformen som regeringen har utformat förslaget. Trots lågkonjunktur räknar , enligt en färsk undersökning, med att det förslag som vi lägger fram , fakturamodellen, kommer att göra det enklare för framför allt köparen att tillgodogöra sig de här tjänsterna och att det skapas ungefär 6 000 nya arbeten i en lågkonjunktur. De här tjänsterna är väldigt efterfrågade. Det är en bra arbetspolitik. Vi vill väl alla ha fler kvinnliga företagare, och den här reformen och de här förslagen skapar detta. Detta är oppositionen emot. Jag undrar om det inte är så att oppositionen från början har bestämt sig för att man inte tycker om det här, och sedan lyssnar man inte på några som helst positiva signaler om att det faktiskt fungerar. Man fortsätter att sätta sig till motvärn. Jag skulle vilja höra i en debatt, om någon begär replik , vad oppositionen har för besked. Om olyckan skulle vara framme och vi får ett maktskifte 2010 och man händelsevis tar bort den här reformen: Vad säger ni då till de här företagarna? Vad säger ni till 9 000 plus 6 000 nya anställda, företrädesvis kvinnor? Vad säger ni till dem , då vi inte kommer att befinna oss i en högkonjunktur, då tiderna kanske inte kommer att vara lika bra som de har varit tidigare? Vart skickar ni de personerna? Ska de åter ut i arbetslöshet, eller dömer ni dem till och med till svartarbete och otrygghet? Jag yrkar med varmt hjärta bifall till förslaget i betänkandet. 35 () replik: Det finns väldigt mycket siffror i de flesta politiska debatter, och det här är ett exempel till på det. Det är naturligtvis väldigt bra att vi i det här fallet inte bara har opinionsmätningar, undersökningar eller uppskattningar om framtiden att ta ställning till, utan det finns hårda siffror. Det är som har dem. Man vet precis hur mycket man har fått skattereduktion för vi har hårda siffror på det. Det handlar om . Alltså har man konsumerat tjänster för det dubbla, eftersom skattereduktionen är hälften. Sedan är det en halvårseffekt på det, så om man vill räkna upp det till helår kan man dubbla det igen, och då blir det en halv miljard. Man kan räkna ut ungefär hur många timmar som lagts ned på det här arbetet genom att dividera med , som är den vanliga timpenningen. Då får man fram att ett tusental personer på årsbasis jobbat med detta . Det är ett faktum. Regeringen räknade med att det skulle vara fem gånger så många. Jag har svårt att förstå hur man kan se det som en stor framgång när det blev så få nya jobb bara av de nya jobb som man hade hoppats skulle uppstå i den här branschen. Dessutom har man med den här typen av subventioner problemet med vad ekonomerna kallar för dödviktsförlust. Man betalar väldigt mycket för det som redan tidigare köpts. Därför har det inte blivit så många nya jobb. De pengar som trots allt gått framför allt till dem som är välbeställda hade kunnat användas på annat sätt. Vi tycker att det vore bra om fler kunde jobba i vården, i skolan och i omsorgen. Detta är ett svar på fråga. 36 () replik: Jag vet inte riktigt vilken fråga nu svarade på. Min fråga var vilket svar och övriga i oppositionen har till de drygt 15 000 personer som man här räknar med och som har gått från arbetslöshet till anställning. Vi kan dra ned lite grann och säga att det är 12 000 personer som gått från arbetslöshet till anställning. Vad händer med de personerna om olyckan skulle vara framme och det blir ett maktskifte 2010? Ska ni då dra undan mattan för de här personerna och skicka ut dem i arbetslöshet? Ska ni göra rent hus bland alla dessa städföretag och säga att de inte längre har något existensberättigande? Vi pratar om hårda siffror ja men det är mjuka frågor. Det handlar om människor som får gå från arbetslöshet till anställning och som får ett vitt arbete där arbetet tidigare utförts svart. Kvinnor får en trygghet. De får en anställning och därmed sjukpenning och allt det som hör till. Dessutom har man större möjligheter att som egen företagare eller som anställd i ett litet företag påverka lönesättningen. Jag antar att de här tjänsterna ändå måste utföras. Det som skulle rekommendera är väl kommunala arbeten och arbeten i offentliga myndigheter där man har mindre möjligheter att påverka sin egen lön. Jag skulle vilja rekommendera oppositionen att ge sig ut och prata med sina förtroendevalda ute i kommunerna. De säger inte vad ni säger här i . Här i kammaren får vi se ett på många sätt splittrat vänsterparti. Har vi också en splittrad socialdemokrati? De företag som träffar lokala socialdemokratiska förtroendevalda ute i kommunerna vittnar om att dessa tycker att den här reformen är bra. Ska ni vid ett eventuellt maktskifte riva upp det här? Det var frågan. 37 () replik: Ingen kan väl ha missat att vi inte tycker att det är en särskilt framgångsrik väg för att subventionera hushållsnära tjänster. Jag tror att den här branschen har en framtid, och jag tror att många av dem som tycker att de har en hygglig ekonomisk situation är beredda att betala för den typen av tjänster. Om de är så bra och om företagen är framgångsrika har man det är jag alldeles övertygad om en bra och ljus framtid också utan stora skattesubventioner. Det är ju dessa vi vänder oss emot. Det är konstigt att just den här branschen ska ha stora skattesubventioner. Man ser ju hur den svenska industrin kämpar för sin överlevnad. har vi en näringsminister som lite grann snobbar med att själv inte köra svenskt. Man gör inte de insatser som behövs i den här svåra situationen och kan inte tänka sig att vidta de åtgärder som skulle behövas från regeringens sida. Det kan man stillatigande se, men den här branschen ska få stora subventioner. Jag tycker att det är en väldigt konstig prioritering. Politik handlar väldigt mycket om fördelning. Man får välja hur man hanterar sina resurser. Om nu just städjobb är det viktiga kan man se det så här: Vi har haft en debatt i om hur smutsigt, skitigt, det är på våra sjukhus; en läkare har slagit larm om det. Det städas för lite på våra sjukhus. Jag skulle tro att det också gäller på många skolor; i alla fall säger många det till mig. Vore det inte bra om vi kunde föra över lite av de resurser som läggs på städning på så att och våra skolor i stället blir renare? Det är ett annat sätt att fördela jobben, men på det sättet kommer resurserna alla till del detta i stället för att som och hennes partikamrater se till att den rikaste tiondelen i verkligen får den stora skattevinsten, skattebonusen. 38 () replik: Jobbskatteavdraget kan vi ta upp i en annan debatt. pratar vi faktiskt om hushållsnära tjänster. , ingen har berättat för mig att det är smutsigt ute i landstingen och på skolor, utan jag har sett det med egna ögon. Också där handlar det om prioriteringar, om var man lägger pengarna inom både landsting och kommuner. Detta är dock föremål för en annan diskussion än den vi har här . Skattesubventioner ondgör sig över, men det är väl inget som egentligen är främmande för Socialdemokraterna som på alla möjliga håll och kanter har ägnat sig åt skattesubventioner. För vår del, från allianspartiernas sida, handlar det definitivt om prioriteringar. För det första gäller det att få människor att gå från arbetslöshet till anställning. För det andra gäller det att omvandla svartarbete till vitarbete. För det tredje gäller det att alla de som tidigare utfört sådana tjänster får en trygghet i form av pension, anställning och sjukpenning, som de tidigare inte haft. För det fjärde gäller det den pluseffekt vi ser av att många kvinnor startar företag, något som vi har diskuterat och som vi alla i denna kammare egentligen önskar. För det femte gäller det ytterligare en pluseffekt av det hela fakturamodellen, som är efterfrågad av både köpare och säljare av de här tjänsterna. Genom fakturamodellen får också de som kanske inte har tillräckligt med pengar att ligga ute med fram till deklarationen tillgång till de här tjänsterna. Det handlar alltså om fem mycket positiva faktorer. Jag kan här lägga till en sjätte faktor. Det gäller då alla dem ensamstående föräldrar och pensionärer som kanske inte har så stora inkomster som kan tillgodogöra sig de här tjänsterna och som kan få mer tid för sina barn och barnbarn och därmed en bättre livskvalitet. Det vill oppositionen rycka undan om de vinner valet. Man är fortfarande svaret skyldig. 39 (): Först vill jag tacka för en väldigt bra föredragning av ärendet. Är det inte för oppositionen att ge sig i frågan om hushållsnära tjänster? är vi i denna kammare inne på fjärde debatten . Oppositionen fortsätter att påstå att de här tjänsterna är till bara för de rika. Men vi ser tydligt att efterfrågan fortsätter att öka. Fler vita arbetstillfällen skapas. föreslås ett sätt att göra tjänsterna tillgängliga för fler. anlitar av hushållen det vita systemet när det gäller hushållsnära tjänster. Man kan jämföra med . av hushållen använder sig av hushållsnära tjänster, men i görs det svart. Där rör det sig om flera hundra tusen svarta jobb. Även i har en dold svart sektor funnits med utförare utan möjligheter att komma åt det svenska trygghetssystemet i form av sjukpenning- och pensionsgrundande inkomster. Detta utanförskap skapade fattiga människor. Är det det som oppositionen vill att vi ska tillbaka till, alltså tillbaka till arbetslöshet och svartarbete? Genom att hushållen nu kommer att få göra avdrag direkt när de betalar för den utförda tjänsten kommer fler med helt normala inkomster att ha möjlighet att anlita hjälp i hushållet. Fler riktiga jobb skapas. Att i hushållen behöva avstå den resterande halva av kostnaderna som avdraget innebär till efter skattedeklarationen en gång gör det svårare för hushåll med vanliga inkomster att köpa tjänsterna. Det förslag som vi diskuterar innebär att skatteeffekten slår igenom direkt på fakturan så köparen slipper ligga ute med pengar. Därefter är det företaget som utför den hushållsnära tjänsten som får vända sig till staten för att få ut det belopp som kunden dragit av, något som dessvärre innebär en ökad administration för företagen. Jag hade gärna sett att kunden själv hos skattemyndigheten fick ansöka om reducerad skatt efter det att fakturan var betald samt att skattemyndigheten kunde garantera en snabb avstämning av kreditutrymmet för en effektiv handläggning av återbäringen. Men har en annan utbetalningsmodell valts. Den kommer att prövas och utvärderas. Jag får vara nöjd med det. Även den näst bästa modellen uppfyller ju syftet att göra de hushållsnära tjänsterna överkomliga för fler. behandlar skatteutskottets betänkande också möjligheten för en person som inte är anställd i ett hemtjänstföretag, inte har eget företag eller F-skattsedel att utföra hushållsnära tjänster med avdragsrätt. Genom förenklad skattedeklaration kan en familj till exempel anlita en grannflicka, eller någon annan i bekantskapskretsen som barnen redan känner, som barnvakt någon timme då och då och betala och skattedeklarera tjänsten så att den blir vit. Det tror jag att många kommer att se som en mycket välkommen möjlighet. När det gäller både barnens och kanske de gamla föräldrarnas behov av tillfällig omvårdnad kan det kännas tryggt att som köpare själv ha rätt att finna en utförare som familjen känner sig trygg med i stället för att i den akuta situationen anlita ett företag som kanske har flera anställda och där service och personal kan variera från gång till gång. har vi som sagt debatterat frågan om hushållsnära tjänster åtskilliga gånger och successivt förbättrat förhållandena för kunden, förbättrat arbetsvillkoren för utförarna och skapat fler nya vita arbetstillfällen. Vi får väl se hur länge det dröjer innan frågan debatteras i kammaren på nytt. Men utifrån anförda argument vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut. 40 (): väckte jag en motion i . Förslaget var att min hemstad skulle bli försökskommun i för ett skatteavdrag för hushållsnära tjänster. Och det blev en debatt vill jag lova. har väl argumentationens vågor gått så höga i den fullmäktigesalen. En av Socialdemokraterna tackade mig faktiskt i sitt slutanförande för en härligt ideologisk debatt. Även i tidningarna var debatten lång och stundom ganska hätsk, får jag säga, men många småbarnsföräldrar tackade mig på stan för att jag ville underlätta deras vardag. Många tyckte också att det borde vara självklart att samhället inte bara stimulerar en avlastning när det gäller traditionellt manligt arbete, som via ROT-avdrag. Något bifall till motionen blev det inte den gången, för var det socialistisk majoritet i fullmäktige. Det är det inte . Men befinner vi oss i kammare, och möjligheten till skatteavdrag för hushållsnära tjänster finns på plats, inte bara i utan i hela landet, tack vare alliansen. debatterar vi det förslag som ska göra det som vi tycker är en framgångsrik reform ännu mer kundvänlig, för det har funnits brister av teknisk karaktär, som att människor har fått ansöka om skattereduktionen i efterhand och fått ligga ute med pengar . Systemet har också upplevts som krångligt, så förenklar vi det. Den som köper hushållsarbete kommer då att betala ett halverat pris direkt och slipper alltså ligga ute med pengarna till skatteåterbäringen; man får skattelättnaden direkt. Jag tror att det egentligen inte spelar någon större roll vad vi diskuterar när det gäller hushållsnära tjänster, som var inne på, eller var vi diskuterar dem. I botten ligger en väldigt stark skillnad i synsätt. Vi i alliansen ser en ny marknad som öppnar sig. Vi ser fler företag som startar, en växande tjänstesektor. Vi ser oavlönat hushållsarbete som omvandlas till avlönade arbeten. Vi ser arbetslösa som får arbete, svarta jobb som blir vita med anställningstrygghet, pensionspoäng och försäkringsskydd. Vi ser att vardagen underlättas för många, inte minst hårt arbetande småbarnsfamiljer. Men det här väljer oppositionen och Socialdemokraterna att inte se eller väljer att tycka att det inte är viktigt. Det jag vill ha sagt är, precis som var inne på, att det nog kvittar hur vi lägger upp systemet och reglerna. Oppositionen kommer sannolikt alltid att tycka att detta är fel. Det som är riktigt märkligt i detta, tycker jag, är att Socialdemokraterna alltid är för ROT-avdrag men alltid sätter klackarna i backen när det gäller RUT-avdrag. Jag får liksom inte ihop den ekvationen. presenterade 2006, alltså året innan skattereduktionen startade, en undersökning där av de tillfrågade svarade att de hade köpt hushållstjänster svart . Omräknat skulle det motsvara 648 000 personer som hade köpt hushållstjänster svart. Och det köpta svartarbetet motsvarade enligt undersökning ungefär 20 000 årsarbeten. Jag tror att det var dem som var inne på. Den uppgivna svarta köpesumman motsvarar . Det är alltså det svartarbetet och de uteblivna skatteintäkterna som vi nu börjar skönja en omvandling av. Vi vet att under det halvår som reformen var i gång 2007 beviljades 53 000 personer skattereduktion.