prot · GW09122 · 2009-05-20 00:00:00 — Att anställda med utländsk bakgrund är överrepresenterade i olyckor med dödlig utgång visar också att insatsen för att förebygga olyckor och ohälsa är otillräcklig, även om har åstadkommit mycket. har tvingats dra ned på inspektionsarbetet. Den kraftiga 30-procentiga neddragningen av inspektioner av landets skolor är ett annat otäckt exempel. Skolan är landets största arbetsplats. Det finns stora brister i elevernas och skolpersonalens arbetsmiljö. Ökade olycks- och ohälsorisker ger sämre studieresultat. Regeringens prat om kunskapsskola och resultatmärkning skorrar falskt i detta sammanhang. Att verka för sunda och säkra arbetsplatser och förebygga ohälsa är den viktigaste uppgiften i arbetsmiljöarbetet. Arbetet med att förebygga olyckor och förslitningsskador har högsta prioritet. Det finns ett klart samband mellan god hälsa och minskade olycksrisker. Människor som mår bra är mer uppmärksamma och klartänkta när det gäller att vidta åtgärder och minimera risken för olyckstillbud. Företagshälsovården spelar en mycket viktig roll i detta sammanhang. Förebyggande regelbundna hälsoundersökningar bör finnas för alla anställda oavsett bransch eller arbetsgivare. Det finns ingen tvingande lagstiftning om företagshälsovård, men alla borde inse vinsten med regelbundna hälsokontroller. Allt färre har också tillgång till företagshälsovård. hade tillgång till företagshälsovård. var siffran nere i . menar att företagshälsovården bör utvecklas mer. En metod kan vara att underlätta för parterna att nå ett omställningsavtal med rehabilitering för hela arbetsmarknaden. Erfarenheterna av omställningsavtalen har varit positiva. Modellen skulle också kunna tillämpas för att ge rätt till omställningsinsatser även för dem som är sjukskrivna från sitt arbete. Att byta arbetsplats eller jobb kan vara en viktig del för att komma tillbaka till arbetslivet. Företagshälsovården har återkommande pekats ut som en nyckelaktör i detta arbete. anser att regeringen bör tillsätta en utredning vars syfte är att fler på arbetsmarknaden ska få tillgång till företagshälsovård av hög standard. Därför bör regeringen återkomma till med förslag om företagshälsovård där det juridiska ramverket tydligt framgår liksom hur anslag ska användas. Hälsofarliga arbetsplatser ger problem för livet vid sidan av arbetet. Motsatsen blir då att hälsofrämjande arbetsplatser bidrar till en bättre folkhälsa. Det hälsofrämjande arbetet måste integreras i det kontinuerliga, systematiska arbetsmiljöarbetet. Tillfälliga insatser och projekt ger inga långsiktiga hälsofrämjande resultat. Varaktighet och framförhållning är nyckelord för att nå och behålla en god hälsa. Det är viktigt att delaktighet och inflytande över sitt arbete ses som grundförutsättningar för det psykosociala arbetsmiljöarbetet. Det är angeläget att fler får del av kontinuerliga friskvårdsåtgärder på arbetstid, till exempel genom träningspass. Det är viktigt inte minst för dem som har ett stillasittande arbete. Vi behöver regelbunden motion och fysisk aktivitet som håller i gång muskelmassan och smörjer kroppens leder. Undersökningar visar att friskvårdsarbete leder till minskad sjukfrånvaro och minskade förslitningsskador samt inte minst att man når dem som i vanliga fall är fysiskt inaktiva. Givetvis bör det vara stor frihet gällande valet av fysisk aktivitet. dog sammanlagt 68 personer i arbetsolyckor. dog 75 personer. Det är mer än en person . Framför allt sker olyckorna inom transport- och kommunikationssektorn, byggbranschen och tillverkningsindustrin. Till detta kommer alla som skadas och blir sjuka på själva arbetsplatsen. vill tillsammans med Socialdemokraterna och Vänstern ta initiativ till en strategi i syfte att i första hand halvera antalet arbetsplatsolyckor och införa en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. Lokala skyddsombud har ett ytterst viktigt men i många fall svårt arbete. Skyddsombudens arbete med att förebygga arbetsmiljöproblem och slå larm om dålig och farlig arbetsmiljö går ibland stick i stäv med arbetsgivarnas intressen. Att i sådana lägen ta strid mot arbetsgivaren kräver mod, kunskap och stöd. Det är därför viktigt att de lokala skyddsombuden ges utbildning och erkännande för sitt uppdrag. De regionala skyddsombuden bevakar arbetsmiljön på arbetsplatser där det inte finns lokala skyddsombud. De regionala skyddsombudens verksamhet är nödvändig för att sprida kunskap om gällande lagar och säkerhetsföreskrifter. Utredningen om arbetsmiljölagen som kom 2007 föreslog att regionala skyddsombud ska kunna utses på arbetsplatser där kollektivavtal finns, oavsett om arbetsgivarorganisationen har någon medlem där. Vi från den rödgröna sidan anser att denna förändring bör genomföras. Jag står givetvis bakom alla reservationer och motioner från , men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 1, 3 och 11. 175 (): Vi debatterar arbetsmarknadsutskottets betänkande 2008/09:AU9 Ändringar i arbetsmiljölagen m.m. Betänkandet bygger på regeringens proposition 2008/09:138 Elevers och studerandes medverkan i arbetsmiljöarbetet, m.m. Till detta kommer ett stort antal motioner från allmänna motionstiden. Det är egentligen dem vi kommer att debattera. Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner och reservationer. Det första förslaget i regeringens proposition innebär en förstärkning och ett förtydligande av elevers och studerandes rätt till deltagande i arbetsmiljöarbetet. Även yngre elever, elever i särskola och i vuxenutbildning för utvecklingsstörda får rätt att delta i arbetsmiljöarbetet efter ålder, mognad och förutsättningar i övrigt. Elever och studerande kommer att företrädas av elevskyddsombud eller studerandeskyddsombud. Studerandeskyddsombud företräder vuxna studerande. Dessa ombuds roll blir betydligt starkare än de nuvarande elevskyddsombudens. Det andra förslaget i propositionen är ett förbättrat arbetsmiljöskydd för utomstående arbetskraft, bland annat arbetskraft som hyrs in från bemanningsföretag. Detta sker genom en utvidgning av skyddsombudens befogenheter. Ett tredje förslag i propositionen är att benämningen arbetsmiljöombud tas med i arbetsmiljölagen som en alternativ benämning på skyddsombud. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Så här långt är utskottet i princip enigt. går jag över till sådant som vi inte är riktigt lika eniga om. Jag har förstått av debatten att det finns en viss irritation hos oppositionen över att propositionen inte innehåller en mer långtgående reformering av arbetsmiljöarbetet. Vi avvaktar nog alla att regeringens arbete med tankeramen för arbetsmiljö ska konkretiseras. kan vi konstatera att vi har avsatt ett antal miljoner till forskning om arbetsmiljö och lönsamhet. Utskottet fick för sedan en dragning av delbetänkandet från om en ny modell för arbetsmiljötillsynen. Tankarna kring detta är mycket intressanta, och erfarenheterna från är såvitt jag vet goda. Ett system med någon typ av offentlig kvalitetsmärkning i arbetsmiljöfrågor för det enskilda bolaget kan ge både konkurrensfördelar i jakten på rätt arbetskraft och ett ökat incitament att sköta sin egenkontroll. Det har även tillsatts ett arbetsmiljöpolitiskt kunskapsråd för att säkerställa att regeringen har tillgång till kunskapsunderlag från svensk och internationell forskning. Utöver det finns det även en särskild rådgivare till arbetsmarknadsministern i arbetsmiljöfrågor. Intresset finns; den saken är helt klar. Vi kan konstatera att vi överlag har en god arbetsmiljö i . Det är viktigt att den bibehålls framöver. Det värsta man kan råka ut för på sin arbetsplats är att man dör genom en arbetsplatsolycka. Detta borde inte kunna inträffa, men tyvärr händer det . Enligt statistiken avled 75 personer och 67 . Om månadssnittet håller i sig kommer vi upp i 53 stycken . Hur det verkligen blir får framtiden utvisa, men som det ser ut nu är det en alltså en stadigt vikande trend. Jag vill inte gå så långt att jag hävdar att det beror på regeringens framgångsrika politik, men de som hävdar att våra åtgärder har underminerat arbetsmiljöarbetet har helt enkelt fel. Det är viktigt att säkerställa att arbetsmiljöarbetet hålls levande på arbetsplatserna. Därför har vi ökat på konto för informationsinsatser. Vi vill prioritera resurserna där de gör mest nytta. Jag har hört viss kritik mot det, men så är det. Därför har vi fört över medel från bland annat till åtgärder som är jobbskapande. Som jag sade tidigare finns det inget uttalat samband mellan resurser och antalet olyckor eller tillbud på arbetsplatserna. Därutöver avsätter staten 100 miljoner till den regionala skyddsombudsverksamheten. I ett läge där vi alla måste prioritera är det viktigt att satsar sina resurser på att tillsyn och inspektioner sker där riskerna för problem är som störst. kvarstår arbetstagarorganisationernas och skyddsombudens viktiga uppgift att tillsammans med arbetsgivaren säkerställa ett gott arbetsmiljöarbete på den enskilda arbetsplatsen. Ytterligare en viktig faktor i arbetsmiljöarbetet är företagshälsovården. görs och kommer att göras satsningar på företagshälsovården och rehabiliteringsgarantin. Framöver kommer arbetsgivarna, staten och att bidra med i princip lika delar för den långsiktiga finansieringen. Detta är särskilt viktigt för dem som trots alla ansträngningar för att förebygga skador råkar ut för dem. Då måste vi kunna vara behjälpliga för att snabbt rehabilitera så att man inte mister möjligheten att fortsätta sitt arbetsliv. I detta sammanhang, fru talman, kan det vara lämpligt att ta upp de insatser som görs för att underlätta återgången till arbete för den som varit sjuk . Det har genomförts ett antal åtgärder som var och en syftar till att underlätta återgången till arbete och motverka att människor sänds ut i ett i praktiken livslångt utanförskap genom förtidspensionering. Den som blivit förtidspensionerad har tidigare inte haft någon reell möjlighet att komma tillbaka till arbetslivet. Det är något vi nu ändrar på genom möjligheten att arbeta och ändå få behålla sin rätt till förtidspension om det skulle visa sig att man i längden inte klarar av att arbeta. Man löper alltså ingen risk med att försöka. I takt med att allt fler äldre stannar kvar allt längre på arbetsmarknaden är det glädjande att regeringen följer frågan för att se om det kommer att leda till behov av anpassning av gällande lagstiftning. Ett annat problem som ofta drabbar offentliganställda kvinnor, men även andra, är risken att utsättas för våld och hot i det dagliga arbetet. Detta är inte acceptabelt i normalfallet. Här är det viktigt att parterna på den aktuella arbetsplatsen i en öppen dialog gör riskinventering och åtgärdar eventuella problem. Inom exempelvis vårdsektorn kan det förekomma intressekonflikter mellan en psykiskt sjuk individ och dennes vårdare. Rätten att få vård kan komma i konflikt med rätten till en säker arbetsmiljö. Därför är det glädjande att regeringen har gett i uppdrag att genomföra en kunskaps- och informationssatsning för att motverka hot och våld i arbetslivet. Satsningen ska ge ökad kunskap om de miljöer och situationer där risk för hot och våld kan uppstå. De branscher och yrkesgrupper där risk för hot och våld är störst ska ges särskild uppmärksamhet. På så vis kan det skapas bättre förutsättningar för det förebyggande arbetet, och risken att utsättas för hot och våld på arbetsplatsen motverkas. Uppdraget ska genomföras . Det finns ungefär 14 miljoner avsatt för detta. Det kan också nämnas att genom sin tillsynsverksamhet bland annat har uppmärksammat hot- och våldrisker på exempelvis akutmottagningar och liknande. Som synes sker ett stort arbete på arbetsmiljöns område. Vi är inte färdiga, och om debatten kommer att fortsätta som vanligt blir kommentarerna: för lite, för sent och inget konkret. Med dessa ord, fru talman, yrkar jag än en gång bifall till utskottets förslag i betänkandet. 176 () replik: Det är alldeles rätt, : Det är för lite, och det är för sent definitivt. Den rivstart med vilken den borgerliga regeringen gjorde nedskärningar på arbetsmiljöområdet har också inneburit stora svårigheter, och det upplever vi och ser resultatet av . Det förebyggande arbetet har slagits ut, skyddsombuden har blivit färre och tillsynen ute på arbetsplatserna har försämrats det går inte att komma ifrån. Med alla de personer som har tagits bort från verksamheten går det inte att hålla samma volymer när det gäller tillsyn som det var tidigare, och det är klart att det påverkar verksamheten. pratar en del om den här screeningen, vad som kommer och hur det ska se ut. Ja, det är alldeles rätt; vi fick en dragning från enmansutredningen på utskottet. Där såg vi också att det här kostar väldigt mycket pengar. Vad som också sades var att det eventuellt kommer att bli ett pilotprojekt eller dylikt, men det är ju regeringen och arbetsmarknadsministern som lägger fram förslag om ett sådant. Men ska det bli ett pilotprojekt så måste det ju också jämföras med någonting. Jag ställde frågan också på utskottet: Om man hade haft 800 miljoner mera i nuvarande verksamhet, vad hade det kunnat medföra för förbättringar i sammanhanget? Det är ju ingen tvekan om att den här neddragningen har förorsakat mycket ohälsa samt både tillbud och olyckor på arbetsplatserna. Det går inte att komma ifrån. Min fråga till i det här sammanhanget är: Vilka åtgärder tycker du att man ska vidta för att höja skyddsombudens status och möjlighet att jobba ute på arbetsplatserna? 177 () replik: Ja, det finns mycket man kan säga om detta. Det man kan börja med att fundera kring är detta: Som ni pratar känns det ibland som om ni inte själva har tilltro till vare sig arbetsgivare, skyddsombud eller parter över huvud taget, utan detta ska i väldigt stor utsträckning komma uppifrån. Det är staten som ska reglera det. Och jag delar inte riktigt den synen. Som jag ser det finns det väldigt stora möjligheter att jobba förebyggande ute på företagen även om man inte har någon inspektör som kommer med jämna mellanrum. Det måste väl ändå vara så att ni litar på att arbetsgivaren vill ha frisk personal och att arbetsgivaren inte vill att arbetstagarna ska råka ut för skador. Sedan pratas det väldigt mycket om vad vi skulle kunna göra. Min fundering är då lite grann: Hur funderar ni själva? Det finns mängder av förslag i de här motionerna som kostar väldigt mycket pengar. Åtminstone är det min bedömning jag har inte sett någon riktigt bra beräkning på vad det skulle kunna kosta. Jag har en fundering. Med tanke på hur era övriga finansieringar ser ut blir ju frågan: Har ni verkligen täckt upp detta, eller kommer pengarna så att säga inte att finnas? Tittar vi på hur det ser ut överlag är ju alla era andra förslag underfinansierade. De intäkter ni har redovisat räcker ju dessvärre inte till de utgifter som ni drar på er. 178 () replik: Ja, nu blir det liksom frågor i andra ändan, men det är gott så, för jag kan svara! Socialdemokraterna investerade mer på en säkrare arbetsmiljö för färre olyckor på jobbet, vi gav 100 miljoner till 20092011 för fler inspektörer, inte minst på små arbetsplatser, vi lade 20 miljoner för kompetensutveckling för regionala skyddsombud och vi satsade på forskning om kvinnors arbetsmiljöer, där vi ville avsätta 10 miljoner. Det här finns alltså i budgeten därav vårt särskilda yttrande i anslutning till det här betänkandet också. Men frågan återstår. Det är väldigt lätt att säga att det är arbetsmarknadens parter, arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer, som får ta över de här frågorna. Men när olyckan är framme, när arbetssjukdom eller dylikt är ett faktum, blir det en väldigt stor utgift också för staten. Då är det väl bra om staten också är med och finansierar för att klara att undvika olyckor och arbetsskador i så stor utsträckning som möjligt. Dessutom har vi , tre stycken från oppositionen, från Socialdemokraterna, , med nästan likalydande ordalydelser talat om vikten av att stärka skyddsombudens roll. Det är inte vi som har verktygen, tyvärr, utan det är regeringen och de som företräder. Då måste frågan gå till er: Vad vill ni göra för att komma till rätta med det här? Det går inte att säga att det är screeningen som eventuellt kommer som man ska se över. Det måste finnas några mer visioner och önskemål i den här inriktningen. 179 () replik: Självklart finns det både visioner, tankar och önskemål. Jag kan dessvärre inte gå in på allt detta som kommer att komma i det framtida arbetet och som ryms inom ministerns tankeramar. Däremot framkommer det i anförande, fru talman, att det faktum att vi har dragit ned på resurserna har lett till stora ökningar av arbetsskador och annat. Riktigt så läser inte jag statistiken, men vi kanske läser den olika. Jag känner inte att det riktigt finns belägg för det. 180 () replik: Jag ska börja med att beklaga att arbetsmarknadsministern inte är närvarande i den här debatten och diskuterar arbetsmiljöfrågorna. Det var ganska längesedan jag hörde någonting från ansvarig minister på det här området. Däremot tycker jag, som jag sade i mitt anförande, att det är ärligt att ni i utskottsmajoriteten skriver att ni har dragit ned på bara för att ni ska genomföra regeringens jobbpolitik, som går ut på att sänka skatten för oss som redan tjänar mycket. Det är ärligt att skriva så. Jag är glad att har ett intresse för frågorna, men det saknas ju väldigt mycket här. Det måste man ändå erkänna. Vi får inga svar på till exempel detta: Man drar ned på , som ni har gjort, så att 300 personer som har varit inspektörer har förlorat jobbet. En av de största arbetsplatserna är skolorna. Det betyder att man inte har någon ordentlig inspektion i skolorna. Både och jag vet att många skolor verkligen skulle behöva en bättre arbetsmiljö när det gäller buller etcetera för att bli bättre. Där har tidigare varit väldigt hjälpsamma med att försöka förbättra situationen. Detta har försvunnit . Jag tycker att det är väldigt beklämmande att företrädaren för regeringens största parti bara säger att intresse för frågorna finns, men några pengar för att åtgärda detta tänker man inte skjuta till, för det är jobbpolitiken som är det viktigaste. 181 () replik: Vi har skrivit, och vi står för det vi skriver, att vi bland annat har minskat medlen till . Men det gäller ju inte bara , utan vi har tittat på var vi behöver medel och var de gör bäst nytta, och sedan har vi fördelat dem utifrån det. Det kallas att prioritera, och jag är helt säker på att även är väldigt duktiga på att prioritera. Det är bara det att vi kanske prioriterar lite olika, och det ska vi väl ha respekt för som representanter för olika partier. Det finns problem det är ju alltid så när det är fråga om offentliga arbetsgivare och det handlar om att man inte alltid prioriterar sin personal och sin verksamhet. Jag skulle vilja påstå, utan att statistiskt kunna belägga det, att det nog är betydligt vanligare där än på andra ställen. Från min erfarenhet som kommunpolitiker vet jag att frågan diskuterades ofta. Den stora kritiken från det dåvarande socialdemokratiska kommunalrådet var att det inspekterades alldeles för mycket och att man envisades med att springa på kommunens skolor i stället för att vara ute i verkligheten. Det kan diskuteras, och det går alltid att fundera över var, när och hur en inspektion ska göras. Vi tillför ändå vissa möjligheter för elever och andra att stärka sin roll. Det är lite så vi jobbar i den övriga verksamheten också, även om jag är fullt medveten om att en elev på lågstadiet inte har samma möjligheter eller styrka som någon på en större arbetsplats. 182 () replik: Det är helt riktigt, , att vi prioriterar olika. kommer aldrig att prioritera bort att skolan har en bra arbetsmiljö så att eleverna kan få gå på en kunskapsskola där de verkligen kan lära sig någonting i lugn och ro. Det är prioritet för oss. Det är det uppenbarligen inte för den borgerliga regeringen. Jag beklagar verkligen det. Jag trodde att det trots allt fanns lite enighet om detta i , men det är det tydligen inte alls. Jag kan hålla med om att det finns problem med både offentliga och privata arbetsgivare. Jag tror inte alla privata arbetsgivare är dåliga på arbetsmiljöarbetet, men mycket av lagstiftningen och vad lokala och regionala skyddsombud sysslar med är de oseriösa företagen. Vi måste komma åt dem. Det är dem vi ska ha en bra lagstiftning för. Det är de som behöver inspektioner på arbetsplatserna. Det är därför de finns. Om det inte finns ett tryck på inspektörer som kommer ut då och då kommer de oseriösa företagen att satsa mindre på arbetsmiljöarbetet. Det blir de anställda där som drabbas. Det är därför det är så viktigt med en fungerande prioritering av arbetsmiljö. Vi från har tillsammans med Vänstern och Socialdemokraterna föreslagit att man ha ska ha en strategi som i första hand går ut på att halvera arbetsplatsolyckorna och få en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. Ställer upp på detta? 183 () replik: Det är väl klart att vi alla har en nollvision. Det är inget konstigt med det. Däremot är frågan hur det hela ska formuleras. Det blir konstigt att säga att vi ska halvera olyckstalen. Det är en bra tanke, och vi bör hitta ett sätt att gemensamt formulera det målet. Men det får inte bli så att vi plötsligt har ett mål som säger att si och så många ska de facto skadas. Det är den andra tolkningen av det mål ni har tänkt er. Om det är så många ska det bli så många . Vi vill väl ned till noll när det gäller allt. Det kan vi vara överens om. När det gäller det vi kallar välfärdens kärna skolan tror jag att vi är helt överens om att vi vill att den ska vara så bra som möjligt. Men det kan göras på olika sätt. Vi jobbar med våra lokala politiker. Vi har stort förtroende för dem, och vi avsätter medel och ser till att det finns möjligheter. har kommunerna fått ett stort tillskott av finansiella medel. Som det ser ut nu blir det lite tuffare framöver. Därför har vi i budgeten avsatt ännu mer medel och försökt hitta rätt för att få en lösning på detta. Jag är gärna med och jagar oseriösa arbetsgivare. Det är inget bekymmer. Vi ska ställa krav på en oseriös arbetsgivare. Men då måste både fackföreningar och prioritera att hitta dem. Där har arbetstagarorganisationerna stora möjligheter att vara med och hjälpa till att hitta de arbetsgivare där något behöver göras. Antalet behöver inte med automatik vara det som ger utslag, utan det är det faktum att man tillsammans jobbar mot gemensamma mål. Även seriösa arbetsgivare är intresserade av att hitta dem som inte är det. 184 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på motionerna. Jag har med intresse, och delvis med gillande bör jag säga, lyssnat på , och . Jo, därför att vi har samma mål. Målet kan egentligen ganska väl uttryckas i Lissabonfördragets formulering: and better jobs. Fler jobb och bättre jobb. Fler jobb betyder ingen arbetslöshet. Bättre jobb betyder ingen utslagning. Nollvisionen kan egentligen uttryckas på ett annat sätt än vad som här gjorts, nämligen att människor tillåts uppnå normal pensionsålder med hälsan i behåll. Väldigt många gör det inte . Det är illa att så sker, och det är vårt gemensamma intresse att förebygga sådana effekter. Vad är då problemet? Problemet är medlet att uppnå detta mål. Det går att göra med käppen. Det går att göra täta inspektioner och leta efter fel, ofta relativt marginella sådana, anmärka på dem och vispa runt. Är det fel? Nej, det är inte fel, men det räcker inte. Frågan är om ens det är det effektivaste sättet. Vad finns det då för andra sätt? Jo, det är åtgärder som syftar till att skapa en god arbetsmiljö, att inte bara motverka en dålig utan att även skapa en god. Hur gör man det? Kanske på de sätt som regeringen nu prövar. Det är sant att lades ned. Låt mig säga helt ärligt att jag inte röstade för den nedläggningen. Jag kände institutet ganska väl, och jag vet att delar av det fungerade alldeles utomordentligt.