prot · GW0972 · 2009-02-18 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Innan vi går över till debatten ska jag bara be att få hälsa representanterna för den diplomatiska kåren välkomna till den utrikespolitiska debatten. 2 § Utrikespolitisk debatt 2 Utrikesminister (): 2009 kommer att bli av betydande politiska och ekonomiska utmaningar större och mer omfattande än på mycket . Det internationella samarbetet kommer att sättas på svåra prov. blir 2009 året då genom sitt ordförandeskap i Europeiska unionen kommer att få ett särskilt ansvar för att möta dessa utmaningar. Det är ett ansvar som vi kommer att axla med den fasta övertygelsen att Europeiska unionen utgör den bästa plattformen också för utrikespolitiska agerande. Det är bland annat därför som har valt att tillhöra kärnan i unionen. I då den globala finansiella krisen skoningslöst slår mot den reala ekonomin och medför stora påfrestningar för allt fler, då den politiska osäkerheten ökar på många håll i världen och klimathotet fortsätter att vila tungt över oss, blir det internationella samarbetet allt viktigare. Det är bara genom att samverka med andra som vi kan bidra till att omvandla risker till möjligheter, hot till stabilitet och förtryck till frihet. Det är bara så vi kan förverkliga visionen om en hållbar globalisering. Det är regeringens målsättning att genomdriva ett framgångsrikt och resultatinriktat ordförandeskap. kommer att ta över ordförandeskapet i en union som ser mycket annorlunda ut än 1995, när vi blev medlemmar eller 2001, som var tidpunkten för vårt senaste ordförandeskap. Utvidgningen från 15 till 27 medlemsstater har bidragit till att befästa friheten och demokratin i och till att skapa stabilitet och välstånd för allt fler länder och folk. Unionen har närmare en halv miljard invånare. Den är världens största integrerade ekonomi som står för av den globala produktionen och är största handelspartner för mer än 130 länder. Unionen bidrar också med av världens samlade utvecklingsbistånd. Med tydliga steg rör sig unionen också mot ett ökande politiskt globalt inflytande. håller på att bli en allt starkare röst i världen. Men med styrka och inflytande följer också ett ökat ansvar. Det finansiella systemets kollaps blev inledningen på en ekonomisk kris av historiska proportioner. Krisen är global till sin karaktär, och dess politiska, ekonomiska och sociala konsekvenser går ännu inte att till fullo överblicka. Men det står redan nu klart att den kraftiga ekonomiska tillbakagången leder till ökade spänningar på många håll i världen. Sambandet mellan ekonomisk utveckling och de säkerhetspolitiska utmaningarna har stärkts. Historien har lärt oss faran i att möta globala ekonomiska kriser med protektionism och nationalism. Att skapa hinder för den globalisering som i en tidigare aldrig skådad takt har bidragit till ökat välstånd och ökad frihet världen över vore en farlig och destruktiv väg att gå. Sedan Sovjetimperiets sammanbrott har många gränser öppnats. Låt oss nu inte resa nya gränshinder och bygga upp nya murar utan i stället lägga grunden för en globalisering som är ekonomiskt, socialt, politiskt och miljömässigt hållbar. En förnyelse av de internationella finansiella institutionerna för att förhindra att den ekonomiska krisen fördjupas ytterligare och slår över i ett handelskrig är en nödvändighet. Det är därför som kommer att fortsätta att inskärpa betydelsen av frihandel, större öppenhet och mer ekonomiskt samarbete. Att fortsätta att arbeta för ett avslut i Dohaförhandlingarna förblir av avgörande betydelse. Även de frihandelsavtal, bland andra med , och samarbetsråd, som står på agendan under det svenska ordförandeskapet är viktiga. kommer också att verka för att ytterligare effektivisera den inre marknaden med dess fyra friheter och fortsätta att driva på för att unionen ska bli världens mest öppna ekonomi. Klimatfrågan är en av våra främsta prioriteringar och får inte åsidosättas på grund av den ekonomiska krisen. Tvärtom har vi mycket att vinna om vi investerar i grön teknologi. De globala klimatförhandlingarna och den ekonomiska krisen ställer krav på kraftfulla och långsiktiga åtgärder för en hållbar utveckling. Inför i krävs ett intensivt förberedelsearbete. målsättning är att konferensen ska resultera i en samlad global överenskommelse med kraftfulla åtgärder för att hejda klimatförändringarna och bidra till förstärkt och breddat internationellt samarbete. Att Europeiska unionen redan har lyckats enas om ett ambitiöst klimatpaket med åtaganden om att minska utsläppen av växthusgaser efter en internationell överenskommelse lägger en god grund för det fortsatta internationella klimatarbetet. Vi förväntar oss att övriga i-länder ska göra jämförbara åtaganden och även att andra länder, särskilt de snabbt växande ekonomierna, ska vidta åtgärder som gör det möjligt att vända den globala utvecklingen. En viktig komponent i detta sammanhang är att bistå utvecklingsländer med att möta de utmaningar som klimatförändringarna innebär. Det står helt klart att Europeiska unionen och övriga rika länder kommer att behöva bidra finansiellt till utvecklingsländernas anpassning till klimatförändringarna. Deras omställning handlar också om att förena fortsatt utveckling med låga utsläpp av växthusgaser. Den kommission som regeringen har tillsatt för klimat och utveckling kommer att presentera sina slutsatser. Effekterna av klimatförändringarna drabbar många fattiga länder. Därför har regeringen beslutat att inom ramen för biståndet reservera för att förbättra förutsättningarna för anpassning till ett förändrat klimat. utvecklingssamarbete ska i enlighet med politiken för global utveckling präglas av kvalitet, effektivitet och samstämmighet med andra politikområden för att därigenom bättre bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. En sådan inriktning är betydelsefull också för att effektivisera Europeiska unionens utvecklingssamarbete. Det övergripande målet för utvecklingssamarbetet är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Kampen mot olika former av fattigdom är en central utgångspunkt för den samlade svenska utvecklingspolitiken och inbegriper såväl att bidra till bättre förutsättningar för ekonomisk tillväxt som att främja demokrati och mänskliga rättigheter, framväxten av ett starkt civilt samhälle och en god samhällsstyrning. är en tydlig röst för kvinnors rättigheter världen över. Regeringen fäster stor vikt vid arbetet med att främja jämställdhet inklusive kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter. kommer även att arbeta vidare med frågan om den globala livsmedelsförsörjningen. Stabiliteten i det internationella systemet vilar på respekten för folkrätten. Den ryska aggressionen mot och erkännandet av och som självständiga stater utgjorde inte bara en oacceptabel kränkning av en stats territoriella integritet, utan också ett slag mot den internationella rätt som utgör själva grunden för fredliga och stabila mellanstatliga relationer. Värnandet om folkrätten utgör en hörnsten i utrikespolitik och drevs, tillsammans med frågor om demokrati och mänskliga rättigheter, med kraft under ordförandeskap i . Lika betydelsefullt är självklart värnet om de mänskliga rättigheterna. Regeringen avser att ta ett antal initiativ för att följa upp de två skrivelser som överlämnades till Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik samt skrivelsen Frihet från förtryck om demokrati och mänskliga rättigheter i biståndet. Arbetet för att stödja de demokratiska krafterna och motverka förtryck måste fortsätta, inte minst i länder som och . Med krävs en fortsatt dialog om stärkta medborgerliga rättigheter. Regeringen ser med oro på den senaste tidens godtyckliga frihetsberövanden av oppositionella i . Samlingsregeringen i inger hopp om ett slut på vanstyret i landet. krävs omfattande demokratiska och ekonomiska reformer för att vända den katastrofala utvecklingen. Förutsatt att utvecklingen går åt rätt håll har och Europeiska unionen beredskap för att stödja med ökade biståndsinsatser. Som ordförande i kommer också att verka för en mer synlig roll för unionen på de mänskliga rättigheternas område. Genom att reagera mot förtryck och diskriminering och värna det fria ordet och den fria tanken kan Europeiska unionen visa på det goda exemplets starka makt. Det är viktigt att globaliseringens möjligheter kommer alla till del, inte minst de som lever i djup fattigdom och globalt utanförskap. Det är en krävande uppgift, och det finns en uppenbar risk att de framsteg som har skett i många undermineras av den ekonomiska krisen. Regeringen är därför pådrivande för att utveckla breda samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och i syfte att stimulera handel och ekonomisk utveckling samt att genomföra den gemensamma EUAfrika-strategin. Vi ökar också vårt eget utvecklingssamarbete med . Det är centralt att och övriga givare uppfyller sina biståndsåtaganden även i bistra tider. ska härvidlag fortsatt vara ett föredöme. starka stöd för fortsätter. Genom sin världsomspännande medlemskrets har FN unik legitimitet och unika förutsättningar att samla världens länder till hållbara lösningar på vår tids globala utmaningar. Effektiv multilateralism är och förblir en ledstjärna i och Europeiska unionens arbete med att ta sig an globala frågor som klimatförändringar, rustningskontroll och fattigdomsbekämpning. Det är därför naturligt för regeringen att fortsatt verka för ett starkare och reformerat FN. Det gäller inte minst möjligheter att genomföra alltmer omfattande och komplexa fredsfrämjande och statsbyggande insatser. I enlighet med säkerhetsrådets resolution måste kvinnors roll i detta arbete stärkas. stöder FN:s Allians av civilisationer och dess arbete för att främja dialogen också mellan religioner. verkar för att de transatlantiska relationerna stärks. I skapandet av en hållbar globalisering har en unik roll att spela. Med en ny administration i finns också nya förutsättningar att gå in i ett fördjupat skede i de så viktiga transatlantiska relationerna. Det är en möjlighet som inte får gå förlorad. Det är också viktigt att fortsätta att stärka relationerna med de snabbt växande ekonomierna i och , inte minst i dessa bekymmersamma tider. Dagens utmaningar kräver globala lösningar. Europeiska unionens toppmöten under ordförandeskap med , och ger oss viktiga tillfällen att med dessa nya stormakter diskutera gemensamma lösningar på såväl klimathotet som finanskrisen. Utrikespolitiken handlar om att möta långsiktiga utmaningar men också om att hantera det oväntade. 2009 kan mycket väl komma att bli krishanteringens år. Vi kan därför inte utesluta att vårt eget ordförandeskap i Europeiska unionen i stor utsträckning kommer att präglas av oförutsedda händelser. Vi vet emellertid redan nu att vi kommer att ärva förra årets stora utmaningar förutom de politiska effekterna av den kraftiga ekonomiska nedgången också de växande spänningarna i hela det vida området från till . Fjolårets Annapolisprocess ledde inte till något fredsavtal. I stället bröts vapenvilan i och ett krig inleddes som ytterligare har komplicerat det redan mycket svåra läget i regionen. och Europeiska unionen verkar för ett snart slut på isoleringen av . Den är varken humanitärt försvarbar eller politiskt acceptabel. En stabil vapenvila och återuppbyggnad av förutsätter öppna gränser, effektiva åtgärder mot vapensmugglingen och att raketattackerna mot upphör. I samarbete med främst måste Europeiska unionen förstärka sina insatser för en allomfattande fred i hela regionen. ockupation och bosättarpolitiken måste upphöra, en sammanhängande och bärkraftig palestinsk stat skapas, terrorismen upphöra och rätt att leva inom säkra och erkända gränser respekteras. Parterna måste leva upp till gjorda åtaganden. Endast så kan en hållbar fred och säkerhet i regionen skapas. Det arabiska fredsinitiativet är en stabil grund för förhandlingar som leder fram icke bara till en palestinsk stat utan också till fred mellan och den samlade . Därmed läggs en ny grund för utvecklingen i regionen i dess helhet, liksom för arbetet med att bekämpa terrorism samt minska kulturella och politiska spänningar också i andra, stora delar av världen. Terrorism i alla dess former och oavsett ursprung måste mötas med internationellt samarbete, baserat på respekt för folkrätten och mänskliga rättigheter. Europeiska unionen har en viktig roll att spela i detta samarbete. Vi välkomnar att utvecklingen i går åt rätt håll, även om den är skör. öppnar sin ambassad i . Motsättningen mellan och världen i övrigt om landets nukleära program måste få en fredlig lösning. Vi välkomnar signaler från den nya amerikanska administrationen om en vilja till förhandlingar och ser det som naturligt att svarar med konkreta steg ägnade att skapa förtroende för landets intentioner. En lösning av den nukleära frågan skulle trots meningsmotsättningar i övrigt, till exempel om mänskliga rättigheter öppna dörren för en utveckling av samarbetet mellan och . Risken för fortsatt spridning av massförstörelsevapen är alltjämt ett av de allvarligaste säkerhetspolitiska hoten som världen står inför. Därför måste det internationella arbetet intensifieras i syfte att upprätthålla och stärka icke-spridningsregimen. För att minska risken för att ett fredligt utnyttjande av kärnkraft leder till spridning av känsliga teknologier bör initiativen att inrätta internationellt övervakade anläggningar för kritiska delar av kärnbränslecykeln drivas vidare. betonar det ansvar som dagens kärnvapenmakter har för att minska sina existerande stora arsenaler. Ett nytt nukleärt nedrustningsavtal mellan och , liksom en amerikansk ratificering av det så kallade , skulle skapa avsevärt bättre förutsättningar för att förhindra kärnvapenspridning . Terrorattentaten i har utsatt relationen mellan de två kärnvapenmakterna och för nya påfrestningar. Genom att främja dialogen mellan länderna kan Europeiska unionen bidra till avspänning i . I det angränsande är utvecklingen djupt bekymmersam. Trots framsteg, betydande sådana, efter fall är säkerhetsläget i delar av landet mycket allvarligt. Samhällsstyret uppvisar stora brister och återuppbyggnaden av det svårt sargade och mycket fattiga landet går långsamt. Konsekvenserna av denna situation är tyvärr både allvarliga ur ett humanitärt perspektiv och farliga från en säkerhetspolitisk horisont. Den terrorism och den drogproduktion som har sina rötter i hotar människor långt utanför landets egna gränser. Det är därför som regeringen har beslutat om att stärka civila och militära insatser i . Det är också därför det är viktigt att bereda marken för att Europeiska unionen ska kunna ta större ansvar för det bredare statsbyggandet i landet. , , , och är länder präglade av konflikter och humanitärt lidande. Det krävs ett brett internationellt engagemang för att vända utvecklingen. Som exempel kommer under detta år bland annat att bidra till Europeiska unionens insats för att bland annat säkerställa att Programs humanitära mattransporter kan nå fram till . Relationen mellan och är spänd, inte minst på grund av gränsfrågan. Det är viktigt för fred och stabilitet på att skiljedomsnämndens utslag i denna fråga respekteras. I av stora utmaningar måste vi försäkra oss om väl fungerande institutioner som drivs av en fast politisk vilja att bidra till global fred och säkerhet. Europeiska unionens gemensamma utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik har varit mycket framgångsrik. Den har främjat stabilitet och fred på många håll i världen, från och i vårt eget närområde till i och i . Som ordförande i har möjlighet att ytterligare utveckla unionens fredspolitik. Bland annat kommer vi att vara pådrivande för förstärkt samverkan mellan civila och militära insatser och för att utveckla samarbetet mellan unionen och viktiga internationella organisationer som FN, Nato och . verkar för att sambandet mellan säkerhet, utveckling och mänskliga rättigheter tydligare ska genomsyra vår politik. Inom krishanteringsområdet är ett nära samarbete med Nato av strategisk betydelse för . Regeringen avser att i en skrivelse till redogöra för samarbete med organisationen. säkerhetspolitiska linje ligger fast. Det finns i vårt land en bred politisk vilja att vidareutveckla det nordiska försvarspolitiska samarbetet. Ett sådant kan komplettera de säkerhetspolitiska val våra olika länder har träffat. skapas också bättre förutsättningar för att möta nya utmaningar vad gäller såväl försvarsekonomi som utvecklingen i till exempel och . lämnade den förre norske utrikes- och försvarsministern sin idérapport om ett fördjupat nordiskt utrikes- och försvarssamarbete. Regeringen kommer att i positiv anda noga pröva dess olika förslag. Regeringen kommer att presentera en försvarspolitisk inriktningsproposition, som tar sin utgångspunkt i den breda enigheten i riksdag kring Försvarsberedningens säkerhetspolitiska slutsatser. Utvidgningen är fortfarande Europeiska unionens främsta instrument för att skapa säkerhet, demokrati och välstånd i . kommer därför att verka för framsteg i de pågående medlemskapsförhandlingarna med och och för att främja konkreta framsteg i närmandet till Europeiska unionen för västra länder i övrigt. Vi hoppas att medlemskapsförhandlingar kan slutföras . Med fortsatta reformer i banas vägen för en kommande förhandlingsstart. inkom med en medlemskapsansökan. De andra länderna på västra , , och Bosnien, överväger uppenbarligen att göra detsamma. För Kosovos del är det viktigt att man erbjuder ett medlemskapsperspektiv. bidrag till Europeiska unionens rättsinsats Eulex är ett viktigt steg i att stödja Kosovos närmande till unionen. Vägen till EU-medlemskapet kommer att kräva betydande reformansträngningar för länderna på västra . Men med målet om medlemskap för ögonen skapas förutsättningar för att dessa länder ska kunna inrikta sina politiska krafter på en konstruktiv och framåtsyftande reformpolitik och i Bosniens fall ta det definitiva steget från till . Europeiska unionens trovärdighet som internationell aktör förutsätter respekt för de åtaganden som har gjorts på utvidgningsområdet. Det är därför utvidgningsfrågorna kommer att stå i fokus under vårt ordförandeskap. Regeringen vill i detta sammanhang särskilt lyfta fram den stora strategiska betydelse som ett turkiskt EU-medlemskap skulle innebära. Att stänga dörren till Europeiska unionen för skulle vara ett misstag av historiska mått. Vi har alla anledningar att förstärka våra insatser för att förklara betydelsen av detta steg. och Europeiska unionen stöder förhandlingsprocessen om framtid. Ett återförenat innebär ökad säkerhet, frihet och välfärdsvinster för hela öns befolkning och för regionen som helhet. En återförening har dessutom en avgörande inverkan såväl på närmande till Europeiska unionen som för möjligheten att förbättra samordningen mellan Natos och Europeiska unionens olika freds- och stabilitetsinsatser. Att unionens grannar i öst och syd utvecklas till stabila och öppna demokratier med fungerande marknader och rättssystem är av central betydelse. Unionens strategiska intresse går dock längre än så för de grannar som har europeiska aspirationer. Dessa länder bör erbjudas att bli en del av den inre marknaden med dess fyra friheter. De måste ges möjlighet att anpassa sig till unionens lagstiftning i alla viktiga samhällssektorer för att på så sätt bli en del av en större och alltmer integrerad europeisk gemenskap. vidareutvecklades den så kallade Barcelonaprocessen till den union för som vi hoppas ska skapa bättre förutsättningar för samarbete mellan Europeiska unionen och Medelhavsunionens andra medlemsstater. Under detta år kommer beslut att fattas om det nya så kallade östliga partnerskap som har sin grund i ett gemensamt initiativ av och regeringar. I detta partnerskap ligger en viktig höjning av ambitionerna för samarbete med , , , , och . Partnerskapet syftar till att främja en substantiell europeisk integration inom viktiga områden som lagstiftning, handel och den fria rörligheten för personer. Det svenska ordförandeskapet kommer att få den viktiga uppgiften att påbörja genomförandet av det östliga partnerskapet. Vi strävar också efter ett utvidgat samarbete med . Förhandlingarna om ett nytt samarbetsavtal kommer att fortsätta, även om dessa försvåras så länge ännu inte har blivit medlem i världshandelsorganisationen . En EU-strategi för är en annan viktig fråga för regeringen under det svenska ordförandeskapet. Europeiska kommissionen ska presentera sitt förslag till strategi senast . Beslut kommer sedan att fattas av . Strategin och tillhörande handlingsplan blir ett viktigt instrument för samordning och fokusering av angelägna insatser för miljö och för regionens tillväxt och konkurrenskraft. övertar ordförandeskapet i för en tvåårsperiod. I nära samarbete med berörda aktörer på nationell och regional nivå vill vi stärka samverkan för öppna grannrelationer, ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling i denna nordliga men alltmer betydelsefulla del av . Vår utrikespolitik kommer att ställas på mycket stora prov . Vi kommer att verka i en miljö av ökande osäkerhet och påtagliga hot. kommer också att ta över ordförandeskapet i en union som präglas av institutionell osäkerhet. Möjligheten finns dock att Lissabonfördraget, som har brett stöd i denna riksdag, under innevarande år kommer att ratificeras av samtliga medlemsstater. Det är ett fördrag som skapar bättre förutsättningar för Europeiska unionen att agera enhetligt och mer kraftfullt på den globala arenan genom att samla unionens utrikespolitiska medel på ett ställe. Det kan således falla på att som ordförandeland implementera det nya fördraget inklusive den europeiska utrikestjänsten. Det kommer i så fall att bli en formidabel uppgift, som avsevärt påverkar förutsättningarna för roll som Europeiska unionens ordförande . 3 (): Utrikesministern drog verkligen ut på orden för att se till att denna tunna utrikesdeklaration nästan skulle hålla . Jag kan upplysa lyssnarna om att den innehåller mindre text än vad utrikesdeklarationen gjorde , så det finns skäl till att utrikesministern tog det väldigt långsamt när han läste den här deklarationen. Tyvärr har vi i oppositionen betydligt mindre tid för att presentera vår utrikespolitik. Därför startar vi en blogg som heter utrikesbloggen.blogspot.com där vi presenterar vår politik i sin helhet men också presenterar en rapport som heter Bokslut Bildt. Då frågar sig naturligtvis vän av ordning vad skälet är till att vi presenterar Bokslut Bildt. Ja, det är av den enkla anledningen att jag är fullständigt övertygad om att vid nästa utrikesdebatt kommer inte att stå i den här talarstolen. Det märks också på den här utrikesdeklarationen, för det är ingen utrikesdeklaration. Det är en jobbansökan. Ingenstans sticker utrikespolitik ut utan här handlar det om att lägga sig platt inför ordförandeskapet och att se efter om det finns något annat jobb att få, i kommissionen kanske . Läs bloggen, utrikesbloggen.blogspot.com, så kommer ni att få se att har fina ord, vackra fraser, men det brister i handling mycket ord, lite handling. Förra gången när vi hade en utrikesdebatt här skrev journalisterna efteråt att vi hade en väldigt tuff debatt. Det sades till och med att vi excellerade i tasksparkar. Ja, visst var det väl så att utrikesministern hävde ur sig ett och annat på mig. Jag var vänsterskrikare, jag var Hamaskramare, jag hade Natonoja och jag ägnade mig åt skådespel. Det var tre saker som vi diskuterade i den utrikesdebatten. Låt mig få erinra om de tre sakerna, så får vi se vad resultatet är . Det första var att vi hade en debatt om klusterbomber. På läktaren satt tolvåriga från som hade mist fyra av sina syskon när en av hennes bröder hade plockat upp en substridsdel. Vi krävde av den att man skulle stödja den norska socialdemokratiska regeringens Osloprocess för att förbjuda klustervapen.