prot · GW09119 · 2009-05-15 00:00:00 — När det gäller en sådan här viktig fråga som berör hela Svenska folket måste regeringen inse att det är av största vikt att det går rätt och riktigt till. Min fråga till ministern är därför: Varför upprepar regeringen löftet att genomföra en konsekvensanalys för att sedan bryta det? 11 Näringsminister (): Det är av största vikt att det går rätt och riktigt till. Jag är den första att skriva under på det. Det är precis därför vi gör den här genomgången. Dock blir jag lite överraskad när både och tar Nordea och som exempel på att det saknas analyser. Jag vill bara påminna om att det var er egen regering som fattade de besluten och lade fram dem för . Det var ju inte vi som behandlade vare sig Nordea, Sonera eller OMX, utan det fanns ju redan ett riksdagsbeslut. Det var ju ni själva som gjorde det. måste ju ha varit med om att ta fram det beslutet. I så fall är det otroligt hård kritik mot er själva att ni lyfte in det här till och presenterade det här för utan att göra konsekvensanalyser. Alliansen hade gjort det. Vi var helt på det klara med varför vi ville sälja dessa bolag och vilka konsekvenser det skulle få. Men här säger ni att ni inte hade någon sådan konsekvensanalys. Vad säger det om er förmåga att regera? Jag vet inte hur aktiva och är här i , men jag vill påminna om att en rad förslag som gäller de statliga bolagen har lagts på bord. Jag har sagt : Steg för steg kommer jag att redovisa det resultat som vi får utifrån den genomgång som vi har gjort i och som vi håller på med. Översyn när det gäller Vasallen och Kasernen är en av de delar som handlar om hur vi ska sköta detta på ett bättre sätt. Vi har tillsatt en utredare som ska göra en fördjupad översyn av statens fastighetsförvaltning. Vi har fått en sammanslagning mellan den danska posten och svenska Posten. Vi har förtydligat ägardirektiven till . Vi har omreglerat apoteksmarknaden. Vi har gjort en översyn av verksamhet och den framtida verksamheten för . Vi har gjort en omstrukturering när det gäller , som heter . Vi har också gjort en rad bolagiseringar som handlar om infrastrukturområdet. heter nu , och vi har och Projektering som heter . Det är ju en rad saker som har hänt. Jag är lite överraskad över att ni inte har varit mer uppmärksamma på detta. Möjligen är det så att ni inte är så aktiva i de här frågorna, eller också finns det någon annan förklaring. Om det här tyder på att ni tycker att vi gör bra genomgångar som vi gör och att det är bra förslag som vi lägger tycker jag att det känns skönt för regeringen att veta det. Vi kommer att fortsätta vara aktiva ägare till de här bolagen så länge vi äger dem, men vi har också en ambition att minska det statliga ägandet. Låt mig påminna om vad jag sade i en tidigare interpellationsdebatt. Jag tycker att det är viktigt att staten inte äger en massa bolag som verkar på en kommersiell marknad och där man inte ser något tydligt samhällsuppdrag. Vi ska inte konkurrera med privata bolag bara för att göra det utan vi ska äga statliga bolag och veta varför vi äger dem. Det är därför det är så viktigt att göra den här genomgången, därför att då kan vi vara tydliga i våra ägardirektiv. Då kan vi sälja det som vi inte tycker att staten ska äga. Då kan vi göra effektiviseringar. Men om vi inte gör en sådan genomgång vet man ju inte vad det är för portfölj man äger och hur man ska äga. Det är väldigt viktigt att ägarna, i det här fallet staten, tar en aktiv ägarroll. Det är precis det vi gör. 12 (): När ett statsråd inte har något svar på den fråga eller interpellation som har framställts brukar statsrådet tala om någonting annat. Man kan säga att är ganska duktig på det området, visserligen i skarp konkurrens med en del av sina statsrådskolleger. Hon brukar fly till att tala om någonting helt annat. Min enkla fråga den här gången, förra gången och förrförra gången har upprepat frågan igen är: När tänker statsrådet redovisa sitt löfte om en utvärdering, analys och genomgång av de statliga företag som kan bli aktuella för försäljning? Statsrådet har inget svar på frågan. Då väljer att tala om vad hon har gjort när det gäller alla övriga statliga företag. Det är inte det vi har frågat om. , vi har frågat: Vad tänker göra för att fullfölja sitt löfte till att redovisa en lista över de ytterligare statliga företag som ska säljas ut? Det är det löftet som inte lyckas infria. Sedan kan tala om alla andra saker. Hon är om inte världsmästare så i alla fall bland de bättre i regeringen när det gäller att tala om andra saker än det som frågan egentligen gäller. Vi är oroliga för den här regeringens utförsäljning av statliga bolag. Vi är oroliga inte minst därför att regeringen döljer sina planer och inte vill berätta. Vi är oroliga om regeringen tänker sälja ut , om regeringen tänker sälja ut och om regeringen tänker sälja ut , . Att de vill sälja ut , statens mycket framgångsrika bank för bolån, har de ju sagt ifrån, men de har inte genomfört planerna. Vi är också tacksamma för att de inte har genomfört planerna. Men det är värre, nämligen att regeringen säger en sak men inte lyckas genomföra det man säger. Man har lovat att redovisa bevekelsegrunderna, analysen och underlaget för eventuella försäljningar. Skulle jag tolka mycket positivt skulle jag säga att hennes uteblivna svar ändå är ett tecken på att hon inte tänker sälja några fler statliga företag. Det vore väldigt glädjande om det vore så. Det vore bra om kunde bekräfta att det är så att hon inte tänker sälja några fler statliga företag och att det är därför hon lämnar det här intetsägande svaret. Det vore mest upplyftande. Men det kanske är att begära för mycket. Vi vet ju att har svårt med löften. Det ena löftet efter det andra överges. Framför allt lyckas hon oftast aldrig genomföra det hon lovar ut. Det hon har lovat i här , att lämna en analys, har hon inte lyckats genomföra. Jag vet egentligen bara ett område där är framgångsrik i sin politik kanske inte med löften, men framgångsrik i varje fall och det är på långbänken. Det kan man säga: Om skulle lova att dra frågor i långbänk ytterligare den här mandatperioden är jag säker på att hon kommer att vara väldigt framgångsrik. Hon har inte lyckats få fram den plan som hon har pratat om. har hon på sig. Det kanske är lika bra att hon inte tar fram någon plan då, så behöver det inte bli någon mer utförsäljning av statliga företag. Man kan alltså tolka det positivt och säga att om misslyckas även på den här punkten, det vill säga att genomföra det löfte hon har lämnat i om att man ska ha en analys och en plan för fortsatta utförsäljningar av statliga företag, då är det ett misslyckande för och regeringen som vi ser fram emot, nämligen att det inte blir några mer utförsäljningar av statliga företag. Det vore intressant att få det bekräftat av statsrådet. 13 (): Jag får tacka ministern för svaret även, om jag inte är nöjd med det svar som ministern gav. Regeringen har lovat en analys, men var är analysen? I det svar som gavs här på interpellation står det att arbetet pågår, men det har det gjort . Var är analysen? Det hade varit väldigt enkelt att presentera den här i kammaren. Jag känner att det är väldigt viktigt att svenska folket får veta vad som kommer att ske vid en utförsäljning av våra gemensamt ägda företag. Hur kan man säkerställa att viktig information inte går förlorad vid en utförsäljning? Regeringen måste agera på ett ansvarsfullt sätt som ägare, särskilt nu när vi befinner oss mitt i en jobbkris där stora delar av svenska folket oroar sig för sin försörjning så gott som . Det är inte rimligt att regeringen bidrar till att öka denna oro. Det är oroande att regeringen fattar sina utförsäljningsbeslut i blindo, vilket jag faktiskt tycker att man gör. Trots att mycket stora gemensamma tillgångar nu står på spel och trots upprepade påstötningar från oss socialdemokrater har regeringen fortfarande inte redogjort för utförsäljningen. Vad gäller att vara aktiv kan jag meddela att jag själv har varit aktiv i frågan. Jag har debatterat detta tidigare. Det här blir fjärde gången gillt. Det är samma svar, men inget resultat. , , och har jag fått ett löfte om en analys men inget svar. Det är ett märkligt agerande från regeringen, tycker jag. Jag vill avslutningsvis skicka med ett enkelt budskap till regeringen: Svikna löften kan inte vara god politik, framför allt inte om de upprepas gång efter annan. har vi utförsäljningarna av våra statliga bolag. I går hade vi det uteblivna utlovade stödet till fordonsindustrin. Många ute i stugorna undrar just nu vilket löfte regeringen ska svika . 14 Näringsminister (): säger att statsråden talar om någonting annat när de inte vill svara på frågor. Han är väl i så fall vis av egen erfarenhet. Jag har försökt svara på det korrekta sättet, nämligen att vi går igenom de statliga bolagen och redovisar, steg för steg, för de resultat vi kommer fram till. Det är så vi måste göra. Om och inte har uppfattat detta kan jag bara beklaga det, men det kan inte åvila mig att redovisa för dem hur dessa förslag läggs fram i . Det är ju deras sak att följa det. Jag nämnde några saker som faktiskt har lagts på bord. Vi är naturligtvis skyldiga att lägga dem på bord och argumentera för det vi gör. Det handlar om sammanslagningen mellan Posten i och den i liksom försäljningen av Vin & Sprit, som ju gav oss en god intäkt och var en mycket bra försäljning. På så sätt tar vi äntligen bort spritproduktionen ur statens portfölj. Jag nämnde våra förändringar när det gäller Vasallen och Kasernen. Jag nämnde förändringen av apoteksmonopolet. är det bara och som har kvar apoteksmonopolet. Vi har alltså redan redovisat en rad olika delar för . Om jag ska tolka dagens debatt så att det finns en uppslutning bakom dessa åtgärder och insatser är jag den första att glädjas åt det. Jag har aldrig lovat att redovisa en total lista över vad vi ska göra med de statliga bolagen. Jag kommer att steg för steg redovisa resultaten när jag kommer fram till dem. Det är just så ett ansvarsfullt statsråd agerar. Vi döljer inga planer. Varför skulle vi göra det? Vi har sagt att vi kommer att sälja de bolag som vi inte tycker att det är rimligt att staten äger, men vi kommer att göra det i när vi kan få bra betalt. Vi är duktiga affärsmän i regeringen, och det är klart att vi är ansvarsfulla. Det är intressant att säger att vi fattar försäljningsbeslut i blindo. Men det var ju de tre bolag som ni själva hade på försäljningslistan, och det måste verkligen ha skett i blindo eftersom ni inte hade gjort någon analys. Varför kom ni fram till det beslutet? Det är viktigt att som ägare vara noggrann i sin genomgång, för det kan leda till lite olika saker. Det är nog bra om jag förtydligar det. För det första kan det leda till att vi kan sälja bolag som vi inte tycker att vi ska äga. För det andra kan det leda till tydligare ägardirektiv. För det tredje kan det leda till omstruktureringar. Det kan alltså leda till en mängd olika åtgärder från regeringens sida. Det är så en aktiv ägare och förvaltare av de statliga bolagen agerar. 15 (): När kommer regeringen att presentera sin analys av ytterligare statliga företag som ska säljas ut? Det är en ganska enkel fråga som fått . Hon kan inte svara, eller snarare, hon vill inte svara. Hon säger att det pågår en analys i departementet långbänkens Näringsdepartement. Där analyserar och analyserar man, men vi får inget veta. Hur ska svenska folket kunna bilda sig en uppfattning om regeringens intentioner när regeringen inte vill berätta för svenska folket? Ska säljas ut? Ja, sannolikt, eftersom inte på något vis har dementerat det. Ska säljas ut? Ja, det finns en risk. Regeringen har inte dementerat det. Ska SJ säljas ut? Regeringen har ingenting sagt. , statens bank, ska absolut säljas ut så fort regeringen får tillfälle, men vi får ingenting veta om den närmare bevekelsegrunden. Det är en omöjlig politisk diskussion om man inte vill visa sina kort i debatten, om man säger som , att man vill fortsätta att sälja ut statliga företag. Hon kan dock inte svara på frågan vilka och varför. Inte heller har motiven analyserats. När man får frågan från oss riksdagsledamöter om det arbete som pågår med att sälja ut de statliga företagen och frågor om underlaget säger man: Nej, vi håller på i hemlighet och kan ingenting berätta. är inte bara hemlighetsfull, hon drar frågorna i långbänk. Det bästa som kan ske är att fortsätter att dra dem i långbänk till, fram till valet . Då kanske vi kan se till att vi får en ny näringsminister och en ny regering med en annan inriktning, en som värnar om de statliga företagen och inte planerar att sälja ut dem utan att berätta varför. 16 Näringsminister (): Den här debatten visar att vi har olika syn på statligt ägande. Vi tycker inte att det finns ett egenvärde i att staten äger bolag, i synnerhet om de verkar på en kommersiell marknad. Bolaget visar den tydligaste skillnaden. och hans kamrater tycker att staten ska producera och sälja sprit med så stor vinst som möjligt. Vi tyckte inte att det var en rimlig hållning, och därför sålde vi Vin & Sprit. Det handlar inte om någon utförsäljning. Det handlar inte om någon rea. Det handlar om att vi är duktiga affärsmän som får rejält betalt när vi säljer de bolag som vi säljer. Det var också fallet med Vin & Sprit där vi fick en bra och ansvarsfull ägare. Det känns skönt att slippa ryktet att staten är spritproducent. Vi tycker att det är viktigt att vi är aktiva som ägare. Det innebär dels att vi är beredda att sälja en del bolag, vilket vi också redovisat, dels att en del av bolagen behöver tydligare ägardirektiv. Vi vill vara ansvarsfulla ägare. Vi har gett uppdrag till de statliga bolagen att lämna hållbarhetsredovisningar eftersom vi vill att de ska vara föredömen för oss. Vi har alldeles presenterat vilka regler vi ska ha för bonusar i de statliga bolagen. Vi har tydliga krav på värdeskapande för att även medborgarna ska veta att bolagen är väl skötta. Det är klart att vi ser mycket seriöst på vår ägarroll. Därför redovisar vi steg för steg vad genomgången leder till. Sedan får ta ställning till om man vill göra det som regeringen föreslår eller inte. har velat göra det som regeringen har föreslagit. Därför har vi fått en rad förändringar just när det gäller det statliga ägandet. Socialister vill ha statliga bolag. Vi i alliansregeringen tycker att vi ska minimera det statliga ägandet och bara ha statligt ägande när det finns ett tydligt samhällsuppdrag och kommersiella krafter inte utför uppgifterna. Det är skillnaden. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellationerna 2008/09:407 och 408 om medveten och kontinuerlig politik för ökad jämställdhet 17 Finansminister (): har frågat vad finansministern tänker göra för att inte ska tappa sin position i jämställdhetsarbetet. Hon har också frågat vad jämställdhetsministern avser att göra för att öka jämställdheten och se till att kvinnorna får behålla sina jobb. Frågorna är i princip identiska och besvaras därför . Det övergripande målet för regeringens politik är att uppnå varaktigt hög sysselsättning och tillväxt genom att få fler människor i arbete och minska utanförskapet. Detta är nödvändigt för att trygga välfärden och skapa goda förutsättningar för att möta långsiktiga utmaningar. För att uppnå dessa mål är jämställdhetspolitiken viktig. Jämställdhet har ett värde i sig men bidrar också till ekonomisk tillväxt genom att människors kompetens och skaparkraft tillvaratas och främjas. Regeringen satsar därför på att utveckla en mer kraftfull och aktiv jämställdhetspolitik. Resurser för att utveckla jämställdhetsarbetet har mer än tiodubblats under innevarande mandatperiod jämfört med den föregående. Regeringen avser att lägga fram en skrivelse till där regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet presenteras. Regeringen har bedrivit en mycket aktiv politik för att motverka krisen. Åtgärder som är både strukturellt och konjunkturellt motiverade har vidtagits för att överbrygga den allvarliga situationen på arbetsmarknaden. Redan budgetpropositionen 2009 innebar kraftfulla finanspolitiska stimulanser. vidtogs en rad åtgärder för att få finansmarknaderna att fungera bättre. presenterades en proposition med både direkt jobbskapande åtgärder och åtgärder för omställning på arbetsmarknaden. I vårpropositionen föreslås ökade statsbidrag till kommunerna för att undvika uppsägningar och värna viktiga välfärdsfunktioner, som skola, vård och omsorg. 18 (): Först får jag be att för tacka för att finansministern ville komma hit efter att jag ställde mina interpellationer och inte som var första budet. Vi har en regel att de ska besvaras , men får man väl vara nöjd med av den här regeringen. Regeringen har ju så mycket att göra, har jag förstått. Regeringen har så mycket att göra att jämställdhetsministern inte ens hinner komma hit. Det hade varit intressant att diskutera jämställdhetsfrågor med jämställdhetsministern och höra hennes inställning till att position faller från att ha varit i topp inom många områden till att nu dala i många av beräkningarna. Det hade varit intressant att höra om jämställdhetsministern hade någon idé om hur ska jobba vidare med frågorna. Jag har inte fått något skäl till varför hon har lämnat över dem till , men jag debatterar gärna också med . Det är inte det jag hänger upp mig på. Jag hänger upp mig en aning på att jämställdhetsministern inte vill debattera jämställdhetsfrågor. Det i sig är oroväckande. Sedan vet jag att finansministern gillar de här frågorna, och det är vackert så. Men det hjälper å andra sidan inte nu när alla de tysta varslen redan har slagit igenom och vi nu ser nästa varselvåg. Den stora jobbkrisen kom när tillverkningsindustrin fick lägga alla varsel för dem som snart kommer att gå ut i arbetslöshet. kommer nästa varselvåg i kommuner och landsting. Då hjälper det inte att försöka låta som att man jobbar för jämställdheten om kvinnor och barn blir drabbade ute i kommunerna. Kommun efter kommun får säga upp människor, kvaliteten får sänkas, förskoleklasserna bli större och personalen inom äldrevården får ta hand som fler äldre. Det blir stora belastnings- och förslitningsskador på personalen som kvaliteten försämras. Det är inte bra för jämställdheten, och förresten inte bra för någonting, att kommunerna nu blir så drabbade av den jobbkris som regeringen inte vill mildra. Om man hade velat mildra jobbkrisen hade man väl gjort någonting åt det. Om man hade haft jobben först som sin paroll, eftersom som ni gick till val på det, hade man gjort allt som stod i sin makt för att mildra jobbkrisen. Men påstår att han inte har råd. Jag menar att det är precis tvärtom. Vi har inte råd att inte göra någonting åt jobbkrisen. Detta drabbar nu kvinnor och barn, som jag sade, med sämre arbetsmiljö och ohälsa. Vi vet sedan 90-talskrisen, och var med då också, att det tog väldigt att få ordning och reda på ekonomin. Det var också kvinnorna som fick vara med och betala den krisen i form av längre sjukskrivningar och förslitningsskador. Det var många som blev hårt drabbade efter att ha fått jobba hårt och helt enkelt stressa ihjäl sig på sina arbeten. Dessutom drabbar de försämrade reglerna i a-kassan kvinnorna. Beräkningsgrunderna drabbar kvinnorna mer därför att det är kvinnor som i större utsträckning jobbar deltid, på visstid och på vikariat. Männen jobbar oftast heltid eller blir arbetslösa. Kvinnorna får hanka sig fram på de bedrövliga arbetstider som ibland rekommenderas dem. Det drabbar kvinnorna särskilt hårt. Det finns en rad områden där jämställdhet går rakt bakåt, och jag är allvarligt oroad. 19 Finansminister (): Jämställdheten är en av våra viktigaste frågor. Vi har tydliga könsmaktsstrukturer i samhället. Vi har kulturella normer som gör att kvinnor inte har samma möjligheter att ha tillgång till välfärd, arbetsliv och olika resurser i samhället som män har. Vi har en inkomstfördelning som är sådan att kvinnors inkomster ligger substantiellt lägre än männens. Vi har löneskillnader. När man tittar på ägandet av företagskapitalet i är det en enorm skillnad mellan män och kvinnor. Vi har också väldigt tydliga jämställdhetsskillnader i tillgången till olika välfärdstjänster. Det är väl bekant i den debatt vi har om inte minst sjukvårdens inriktning på olika områden. Det är alldeles uppenbart att har ett stort jämställdhetsproblem som vi har anledning att arbeta med. ska man dock sätta detta i relativa termer. är ett föregångsland i jämställdhetshänseende. Det gäller inte minst den tidiga utveckling vi hade med kvinnors inträde på arbetsmarknaden. Däremot ska man vara medveten om att det inte har sett lika bra ut . Om man som ett exempel tar perioden 19942006 är det tydligt att löneskillnaderna mellan män och kvinnor har ökat. Det är tydligt att kvinnors andel av männens löner har stått still och stampat. Det är naturligtvis bekymmersamt. Vad som är än mer bekymmersamt är när vi tittar på förvärvsstatistiken och ser att den positiva utveckling vi hade och framåt bröts någonstans när kvinnornas förvärvsarbete avtog. Det är djupt problematiskt. I har vi en jämställdhetskostnad på i storleksordningen av bnp mot om kvinnor hade samma tillgång till arbetsmarknaden som män har och kunde arbeta lika mycket under olika faser i livet. Även om man bortser från de allra tidigaste barnaåren är det alldeles uppenbart att vi har en stor samhällsekonomisk kostnad för bristande jämställdhet. Det är också alldeles uppenbart när man blickar framåt att om vi ska klara att betala för välfärden långsiktigt behöver fler arbeta och fler arbeta mer. En betydande del av detta är de jämställdhetshinder vi har på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen har fört en väldigt aktiv politik som många har betraktat som ett föredöme med jämställdhetsåtgärderna. En del av detta är jobbavdraget. Det gör det mer lönsamt att arbeta, och skattelättnaderna är koncentrerade till dem som har en svagare ställning på arbetsmarknaden. Den genomsnittliga skatten för den som går in och börjar arbeta halvtid är dramatiskt mycket lägre än vad skatten var . Marginalskatterna för att gå från halvtid till heltid har reducerats väldigt kraftigt. Vi har börjat åtgärda problemen inom sjukförsäkringen så att risken för ett långvarit utanförskap minskas. Vi har infört jämställdhetsbonusen. Det är ett system som är infört och som naturligtvis behöver utvärderas och följas. Men det är ett väldigt tydligt incitament för män och kvinnor att i stor utsträckning dela på föräldraledigheten. Vi har gjort omfattande insatser och mer är på väg för att underlätta för kvinnligt företagande. Det allra mest centrala är att underlätta för företagande i de sektorer där kvinnor är aktiva. Jag tänker på vård, omsorg och de delarna av ekonomin. Till det ska läggas de satsningar vi gör för att förstärka det pedagogiska innehållet i förskolan. Den är av avgörande betydelse. Vi har en bra och fungerande förskola i . Men det är också centralt och viktigt att vi fortsätter att utveckla den verksamheten eftersom det underlättar för kvinnligt arbetskraftsdeltagande. Vi har ett stort jämställdhetsproblem. Vi har haft ett avstannande i förbättringarna under framför allt senare delen av 90-talet. har vi vidtagit en lång rad åtgärder. Sedan får vi återkomma och se vad det har för betydelse. 20 (): Det är förvånande att kan stå har och påstå att han vurmar för jämställdheten. Han pratar på om att det är ett jätteproblem. Sedan radar han upp de problem som vi har i samhället och säger att det har blivit sämre. Ändå är regeringen så ovillig att göra någonting åt det. Det är inte alls som påstår att skattelättnaderna skulle ha gynnat kvinnorna mer. och olika institutioner har tittat på hur er budget slår mycket hårdare mot kvinnor än mot män. Det kan inte förneka. Sedan kan han försöka göra ett sken av att han är för jämställdhet och ser att det är problem. Om man ser att det är problem ska man fundera på: Vad kan jag göra för att åtgärda problemet.