prot · GW0996 · 2009-04-02 00:00:00 — Vi vet också att ett väldigt stort antal kommuner har ansökt om och varit intresserade av att få del av de pengar som regeringen har tillfört, 55 miljoner, men pengarna har inte räckt. Vi vet också att vi är angelägna om att än fler kommuner ska vara med i arbetet, förhoppningsvis alla kommuner. På vilket sätt vill kulturministern arbeta så att alla kommuner kommer att ta del av intresseförfrågningar när det gäller just skapande kultur i skolan? 58 Kulturminister (): Det är som fördelar pengarna. Vad som krävs är att kommunerna skickar in en handlingsplan för hur man ska arbeta. De flesta kommuner har klarat det här, men några har inte gjort det. är den andra ansökningsomgången klar. av landets kommuner har sökt pengar. Man har också en regelbunden dialog med de kommuner som inte har sökt för att ta reda på vad det beror på. Har man inte möjligheten? Finns inte viljan? Det går i så fall ut över eleverna. Eller beror det på något annat problem? I de allra flesta fall löser man det här, men det finns ett antal kommuner inte så många, dock som kanske inte riktigt har de ambitioner som vi önskar, men vi arbetar för det. Det är också min förhoppning att av landets kommuner ska erbjuda sina elever mer kultur i skolan. Jag har rest runt och vid det här laget besökt tio tolv kommuner för att se hur man arbetar, och det finns en enorm entusiasm för detta. Statsbidrag till kommuner och landsting 59 (): Jag riktar den här frågan till . Den bunt papper jag har här innehåller 5 200 namn från kommunalanställda i . Det handlar om höjda statsbidrag. Man kräver ökade statsbidrag till kommuner och landsting. Man gör det för att jobben hotas och för att kvaliteten i verksamheten hotas. Det är barn och ungdomar i skolan som riskerar att få sämre undervisning. Det är gamla och sjuka inom äldreomsorg och sjukvård som riskerar att få betala priset för neddragningarna. har man envist hänvisat till vårpropositionen. har allianspartiernas talespersoner i ekonomiska frågor gått ut och sagt att det inte blir höjda statsbidrag till kommuner och landsting, detta trots att den moderate ordföranden i Kommuner och Landsting på sin styrelses uppdrag kräver högre statsbidrag. Frågan är: Om regeringen nu inte tänker höja statsbidragen, vad tänker regeringen göra för att kvaliteten i den kommunala verksamheten inte ska försämras drastiskt och för att stora grupper av personal inte ska varslas om uppsägning för att därefter gå ut i arbetslöshet? 60 Statsrådet (): Jag delar oro över utvecklingen i vår omvärld och därmed också i . är ett enormt exportberoende land, och just den typ av produkter som vi exporterar är det som minskar. Vi kommer inte att överge välfärdens kärna. Vi kommer inte att överge gamla och sjuka, barn och ungdomar ute i våra kommuner. Vi kommer att slå vakt om denna kärna. Den är det viktigaste att slå vakt om i en välfärdsstat som . har vi väldigt stora krav på oss. Vi har många som sägs upp, varslas och blir arbetslösa som också måste få möjlighet att få kompetensutveckling . Vi har mängder av olika krav, och vi har mycket begränsade resurser. Vi måste vara ansvarsfulla och se till att de här resurserna räcker under hela krisen. Men , fortfarande gäller att vi kommer att lämna ett svar på hur det blir med tillskott till kommuner och landsting när vi lägger fram vårpropositionen . Det är nästan till dess. 61 (): Det är intressant att statsrådet säger: Vi kommer inte att överge välfärdens kärna. Vi går mot ett läge där över 100 kommuner kommer att gå med underskott. Varslen i den kommunala sektorn ökar. om den generella utvecklingen av arbetslösheten är mycket negativ. TCO:s ordförande, den utmärkte , sade i går att det inte blir någon vändning på det här om inte regeringen agerar och reagerar mot passiviteten. Jag tycker inte, trots Odells allmänna välvilja, om jag ska uttrycka mig positivt, att jag får något reellt svar. Talespersonerna för alliansen har nämligen sagt att det inte blir några höjda statsbidrag, och min fråga är: Om ni inte tänker höja statsbidragen, vad ska man då göra för att kvaliteten i den kommunala verksamheten inte ska försämras drastiskt och stora grupper av personal varslas om uppsägning och därefter gå ut i arbetslöshet? 62 Statsrådet (): Jag delar helt och hållet stora oro för utvecklingen, som är global. Vi kommer med ett besked . Därför är det svårt att svara på hypotetiska frågor om vad som händer ifall vi inte gör det ena eller det andra. Vi har ett besked att komma med om hur det blir. Jag hoppas att det är ett positivt besked för liksom för landets kommuninvånare och för dem som är i behov av vård i våra landsting. Kvinnor i fredsfrämjande arbete 63 (): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Det gäller en fråga som jag är väldigt engagerad i och som jag vet att också statsrådet är engagerad i, nämligen kvinnor och barn i krig och konflikt, eller postkonflikt. Det är alltid kvinnorna som drabbas allra värst när det råder en konflikt och även efter det att konflikten är slut. har antagit resolution . Jag undrar därför hur man ska kunna involvera fler kvinnor i fredsbyggandet, fredsbevarandet och fredsfrämjandet. Det har visat sig vara absolut nödvändigt för att få en varaktig fred och för att kvinnor och barn ska kunna få bättre förhållanden. Vad pågår det för arbete och vad är statsrådets inställning till dessa frågor? 64 Statsrådet (): Jag tackar för frågan. Vi har jobbat med en ny handlingsplan för att just implementera resolution och också lite grann titta på ytterligare säkerhetsrådsresolutioner som kommit. är ju föregångsland på detta område. Vi tror att mycket framför allt handlar om att säkra situationen i en postkonflikt. Vi måste på ett annat sätt än tidigare använda den kapacitet som kvinnor utgör för att få ökad förståelse, öka möjligheten att säkra fred, bygga upp demokratin och även ge kvinnor makt över och möjligheter till ett eget liv. Därför måste detta ses sammantaget. När det gäller handlingsplan tittar vi på hur vi kan använda kvinnor i medling och hur vi kan få in mer av den sociala kapacitet som behövs i situationer av konflikt. Ett av problemen, som jag ser det, är att när kriget tar slut och det finns ett fredsavtal fortsätter konflikten ändå. Vapnen och våldbenägenheten finns kvar. går detta ut över just kvinnorna som är i en svagare position, ofta drabbas av våld i hemmet och så vidare. Därför är det viktigt att resolution och arbetet med den också leder in i den sammantagna uppgradering som vi har gjort av kvinnor i utvecklingssamarbetet. 65 (): Jag tackar för svaret. Kvinnor utnyttjas också systematiskt i form av våldtäkter under konflikter. Jag läste med bestörtning om utvecklingen i där man tydligen nu går fram med ännu skarpare regler för att kvinnor på olika sätt ska underkasta sig män. Vi har fredsfrämjande insatser i , och därför undrar jag: Vad händer med dem som vi sänder ut? Vilken utbildning får de? Hur jobbar vi för att vår egen personal, från , ska bli medveten om problematiken? 66 Statsrådet (): Under har det pågått ett rätt seriöst arbete, inte minst inom Försvarsmakten, för att skapa medvetenhet om de miljöer man möter när man kommer ut i olika typer av konfliktsituationer. När den nuvarande regeringen tillträdde fanns det, tyvärr, för lite samlad kunskap, för lite statistik och för lite handling just för att omvandla de fina resolutionerna till konkreta åtgärder för hur vi ska jobba. Vi håller nu på att bygga upp den kompetensen, men det tar tid. Den är oerhört viktig för att kunna se förtrycket mot kvinnor, till exempel i . Det handlar inte bara om att kvinnor blir speciellt utsatta i en våldssituation, utan det handlar om kvinnors närvaro i samhället över huvud taget. Risken att dö i barnsäng är för en kvinna i ungefär lika stor som chansen att kunna lära sig läsa. Många dör i barnsäng, och analfabetismen bland kvinnorna är mycket hög. Det är också mycket svårt för kvinnorna att få delta i ekonomin och i beslutsfattandet samt ha en egen ställning i familjen. Därför är exempelvis kampen mot talibanerna mycket viktig. Tillbakagången är nämligen stor vad gäller de framsteg som trots allt skett i och som vi måste slå vakt om. 67 (): Min fråga går till kulturminister och gäller . Mycket skulle ge svar på fick vi veta innan den presenterades. I stort sett alla frågor som vi tog upp hänvisade ministern och även utskottets majoritet till . Det skulle tas många stora grepp och vi kunde förvänta oss en helt ny kulturpolitik. Förväntningarna på var också högt uppskruvade. Remisstiden för är , och jag undrar om ministern är beredd att förlänga remisstiden. Kritiken mot en alltför kort remisstid växer sig allt starkare runt om i . 68 Kulturminister (): Det är ett stort engagemang, precis som säger, för kulturpolitiken. Vi har dock aldrig sagt att det ska vara en fullständig och helt ny kulturpolitik. Uppdraget för utredningen var att se över kulturpolitiken och målen. Remisstiden är , vilket inte är särskilt . Det är lika som den förra och förrförra hade 1996 och 1974, framför allt den omfattande utredningen . Att man sedan tog tre på sig för att lägga fram en proposition är en helt annan sak. Remisstiden då var alltså inte längre. 69 (): Det verkar nästan som om debatten på något vis ska strypas. Att vara klar med sitt ställningstagande vad gäller en så pass omfattande utredning den är på 900 sidor tror jag inte låter sig göras. Det är viktigt att Kultursverige och andra remissinstanser får tid på sig att svara och verkligen gå igenom de förslag till förändringar som finns. Det är viktigt att diskussionen blir bred och allsidig och att vi även på det sättet kan belysa de frågor som tar upp. Debatten efter det att utredningen lades fram är inte längre så omfattande, men vi får hoppas att det kan rättas till. 70 Kulturminister (): Vi befinner oss nog lite grann i olika verkligheter om upplever att det inte pågår en intensiv kulturdebatt. Jag upplever att den är intensiv. Det pågår seminarier, hearingar, debatter, utfrågningar över hela . När presenterades kom 117 journalister till presskonferensen. Jag tror inte att det varit så många journalister på någon presskonferens , åtminstone inte under den nuvarande regeringens tid. 400 remissinstanser har fått utredningen. Jag har hört att ABF till och med ordnar kurser i remisskrivande. Vi befarar höll jag på att säga, för det kan bli ett väldigt tryck på departementet eller kanske förväntar oss att det kan komma mellan 800 och 1 000 remissvar. Det är väldigt mycket att ta hand om. Att debatten skulle strypas anser inte jag. Jag anser att den pågår, och den kommer att fortsätta även efter när remissvaren ska vara inne. Jag hoppas, och jag tror att jag också vet, att det kommer in många svar. 71 BORIANA (): Jag har en fråga till justitieminister . I det civila jobbar jag som socialsekreterare i . Jag och mina kolleger kommer ofta i kontakt med barn och ungdomar som har begått brott, alltifrån snatterier och stölder till personrån och misshandel. Under valrörelsen hade alliansen ett viktigt vallöfte, nämligen att satsa på tidigare och tydligare insatser mot ungdomskriminalitet. Min fråga är därför: Vad gör regeringen för att förhindra att barn och ungdomar fastnar i den kriminella banan? 72 (m): Jag tackar för frågan. Vi gör ganska mycket för att förstärka och tydliggöra insatserna mot ungdomar, och barn, som begår brott. Jag har tidigare i kammaren kunnat redovisa att vi arbetar med förslag som handlar om att polisen ska utreda brott även när det gäller gärningsmän , att vi ska förstärka möjligheterna till drogtester och annat. Låt mig säga att vi arbetar med ett paket, ett program, när det gäller olika insatser som jag tror kan bli väldigt viktiga. I det sammanhanget gör jag ganska många besök. besökte jag , som är ett utmärkt exempel på att man använder resurser rätt. Med som hjälp träffar man föräldrar och den unga, och man har uppnått väldigt goda resultat. Man för då ett strukturerat samtal om vad som har hänt och vad som kommer att hända under processen när brottet utreds. Jag tror att det är någonting som vi ska fundera vidare på. 73 BORIANA (): Jag tackar så jättemycket för svaret! Jag är väldigt glad att man jobbar för att förstärka samarbetet mellan och polisen. Jag blir lite orolig när det hörs röster från polishåll som kräver att straffmyndighetsåldern sänks från 15 till , bland annat för att möjliggöra kroppsbesiktning av misstänkta ungdomar. Vad anser justitieministern i frågan? 74 (m): För mig är det alldeles uppenbart att man inte kan hantera barn på samma sätt som vuxna eller äldre ungdomar. Däremot måste man naturligtvis utreda vad som har hänt. Det är väldigt viktigt att man oavsett om man är 13 eller tar reda på vad som gäller. Men det är lika uppenbart att det krävs olika typer av åtgärder för att arbeta och försöka tillrättaföra de här individerna. Jag vill inte se en sänkt straffmyndighetsålder. Däremot vill jag se mycket tydligare insatser och ett mycket mer strukturerat arbete för att fler ungdomar ska kunna undgå att hamna i en kriminell livsstil. Vi har för många misslyckanden i det avseendet, för många som när de hamnar i fängelse då fortsätter karriären säger: Varför gjorde ingen något när jag var 12 och ? Det är det vi ska försöka göra. Men straffmyndighetsåldern behöver inte ändras för det. I fängelse tror jag inte att man hjälper de här barnen. Forskning om barns och ungdomars psykiska hälsa 75 (): Min fråga ställs till socialminister . För en månad sedan hade besök av en delegation ledd av den brittiska regeringens chief scientific adviser. Denne kom i spetsen för ett utomordentligt ambitiöst projekt kallat capital and well-being. diskuterades projektets slutrapport under ledning av folkhälsominister , som visade stort intresse och stor uppskattning. har offentliggjort sin stora nationella folkhälsorapport, som uttrycker oro för den negativa utvecklingen av barns och ungdomars psykiska hälsa i vårt land. Just detta problemområde har ägnats stor uppmärksamhet i den brittiska rapporten. Min fråga till socialministern gäller hur han ser på möjligheterna till ett svenskt-brittiskt samarbete på detta viktiga område. 76 Socialminister (): Den fråga som tar upp har vi haft tillfälle att diskutera i kammaren. Den handlar om hur vi på så som möjligt ska ta igen åratal av försummelser inom svensk psykiatri. Här har vi stora problem . Det gäller inte minst på barn- och ungdomssidan. Regeringen vidtar en lång rad åtgärder för att förbättra situationen när det gäller utbildning av personal inom psykiatrin och den allmänna hälso- och sjukvården. Jag tror att det finns ett värde i att söka samarbete utanför vår nations gränser. Vi sitter sannolikt inte inne med all samlad kunskap, utan samarbete över nationsgränser kan naturligtvis tillföra någonting nytt i och kanske också bidra till situationen i andra länder. Därför ser jag positivt på ett ökat samarbete med och eventuellt andra länder på det här viktiga området. 77 (): Jag tackar för svaret, som bådar gott. Det är nämligen så att detta inte är en vanlig statlig offentlig utredning. De har satsat 400 forskare, som arbetat med frågan hur folk mår från vaggan till graven. Det är alltså ett enormt arbete som de har presterat, med 85 delrapporter och en flera kilo tung slutrapport. Det är en guldgruva som vi kan ösa ur. 78 Socialminister (): Det är naturligtvis någonting som vi bör försöka lära oss av. Ambitiösa arbeten som genomförs på andra håll kan vi förstås också lära oss en del av. Jag vill passa på att använda tillfället till att berätta om den satsning som regeringen har gjort på barn- och ungdomspsykiatrin i , där vi nu också har gett extra stöd för att korta köerna. Jag var i och träffade personalen på barn- och ungdomspsykiatrin. Där kan man vittna om samma sak som inträffar på många andra håll, nämligen att köerna nu kortas, så att det i princip inte finns några väntetider alls. Det här är naturligtvis väldigt betydelsefullt för de ungdomar som hamnar i en situation som de känner att de inte klarar av och där de närmast anhöriga inte räcker till utan man behöver professionell hjälp. Det tycks som att ett hårt arbete ger en del positivt resultat. Tack, , för frågan! Jobben och den ekonomiska krisen 79 (): Min fråga går till statsrådet . Jobben måste sättas främst i ett välfärdsland. Regeringen har misslyckats med jobben. Ni slarvade bort högkonjunkturen, och är jobbkrisen ett faktum. är ni ute med mantrat att av världen är i recession och pläderar för den enda vägens politik: att sitta still i båten. Jag har aldrig trott på den enda vägens politik. Hur man regerar och hur man använder det politiska hantverket handlar ytterst om värderingar och människosyn. Ni har valt att inte rädda jobb i välfärden. Ni låter barn och ungdomar i förskolor och skolor betala priset för krisen. Ni har valt att sänka skatterna med 80 miljarder, som är lika mycket som all äldreomsorg i hela kostar. Min fråga till statsrådet blir därför: Hur många fler jobb är ni beredda att offra för att kunna sänka skatterna för de mest välbeställda? 80 Socialminister (): Jag tackar för frågan. Den enda vägens politik är ett resonemang som känns lite främmande för mig. Jag tror att man ska ha ett visst mått av ödmjukhet, inte minst i den situation som vi i och i hela världen befinner oss i. Hela den utvecklade världen och även stora delar av den fattiga världen har drabbats av en mycket kraftfull nedgång. Det intressanta är att ställer skattesänkningar mot jobb, som om det fanns ett automatiskt samband mellan höga skatter och många jobb. Jag vill påminna om situationen före valet , när vi hade mycket högre skatter än och en hög arbetslöshet. Vi sänkte skatterna genom jobbskatteavdrag, och den åtgärden gjorde, säger experterna, att 60 00080 000 personer ytterligare kom i arbete i förhållande till situationen före valet. Människor får mer i plånboken, och det leder till fler arbetstillfällen. 81 (): Ministern fortsätter att upprepa borgerliga mantran. Jag kan bara säga: En hand upp för alla dem som tror att vi tar oss snabbare ur krisen genom att regeringar världen över sitter med armarna i kors och väntar passivt på att det ska bli värre. Jag tror inte det. Jag tror att det är nu det krävs ledarskap och handling. Det är nu vi måste ge människor hopp och framtidstro. Det är nu vi måste investera i jobb och utbildning för att ge människor och länder hopp och framtidstro, för att man ska veta att det finns någonting därefter, bakom krisen. Och det är nu vi ska vara noga med att inte återupprepa gamla misstag. Vi vet att barnfattigdomen ökade kris. Det tog innan barnfattigdomen sjönk igen i . är vi inne i en ny djup lågkonjunktur, och barns välfärd drabbas hårt av regeringens passivitet. Mina frågor till ministern blir därför: När kommer en barnkonsekvensanalys av regeringens skatte- och arbetsmarknadspolitik? När kommer ett åtgärdsprogram för barns välfärd under krisen? 82 Socialminister (): Det är väldigt viktigt att konstatera att vi befinner oss i den mest allvarliga situation vi har haft i . Situationen är densamma runt om i hela och i stora delar av världen. I den här situationen tror jag att det är av yttersta vikt att har en regering som tar ansvar och som medvetet gör det som är klokt att göra. Vi har en opposition som också i den här situationen är beredd att spendera på ett helt oansvarigt sätt. Detta var också den situation som gällde när vi hade högre och bättre konjunktur . Oavsett det ekonomiska läget sprider man pengar omkring sig på ett sätt som inte vittnar om ansvar. säger att det ska finnas något bakom krisen. Hade vi haft en socialdemokratisk regering är jag rädd att det hade varit en eländessituation i vårt land. 83 (): Jag vill fortsätta att tala om samma ämne. Trots varningar valde den regeringen att gå fram med stora ofinansierade skattesänkningar, och investeringar lades åt sidan. I går presenterade regeringen sin egen bedömning av den ekonomiska utvecklingen. Prognosen visar att är på väg mot en arbetslöshet på . Över 300 000 förlorar sitt jobb, och mycket stora underskott växer fram, långt . , och de flesta andra ekonomiska bedömare är överens med oss socialdemokrater att regeringen måste börja investera i jobben. Klarar vi inte jobben, klarar vi inte ekonomin eller välfärden. Regeringens linje är en fortsatt passivitet. De ofinansierade skattesänkningarna som driver fram stora underskott är viktigare än jobb. Jag har en enkel fråga: När tänker regeringen börja investera i jobben och ta ansvar för ekonomin? och regeringens eget råd hävdar detsamma. 84 Socialminister (): Här sägs det kritiskt att regeringen har bedrivit en politik som inte har varit finansierad. Det säger en person som representerar ett parti som är berett att lägga ut utan finansiering i ett läge där tillsammans med många andra länder står i den allvarligaste situation vi gjort sedan 30-talskrisen. Regeringen presenterade en väldigt expansiv budget som innebär satsningar på välfärd och jobb, investeringar för framtiden genom forskning och investeringar i infrastruktur som är betydelsefull. har regeringen presenterat ytterligare åtgärder för att möta nedgången. kan inte ensamt hantera en situation där vi drabbas av krisen, utan vi kommer att drabbas. Människor förlorar arbetet. Vi kommer att vidta de åtgärder som krävs för att ansvarigt sköta ekonomi i den tuffa period vi nu går igenom. Vi hinner tyvärr inte med fler frågor. Vi säger tack till statsråden som har ställt upp vid denna frågestund och tack till alla frågeställare. 12 § (forts. från 10 §) Sms-lån och överskuldsättning (forts. CU25) 86 (): Vi var mitt i en debatt om civilutskottets betänkande om sms-lån och överskuldsättning. Jag tänker först säga några ord om sms-lånen. Regeringen håller på att skriva en departementspromemoria för att implementera konsumentkreditdirektivet. Detta direktiv handlar speciellt om småkrediter till konsumenter, och där passar sms-lånen in väldigt väl. Jag hör till dem som har mycket stor förståelse för att man ska koppla ihop detta. Jag beklagar att det har blivit en viss fördröjning av departementspromemorian. Det vore angeläget att få fram promemorian och lagstiftningen. Det är ingen tvekan om att vi allihop i civilutskottet är överens om att man från statsmakternas sida måste göra ingrepp för att stävja detta med sms-lånen. Det finns många olika saker man kan göra utöver konsumentkreditdirektivet. För min egen del hade jag tankar på att man borde ha skriftliga skuldebrev även när det gäller smålån. Jag är inte säker på att det kommer med. Däremot är jag rätt säker på att regeringens inställning är att man ska utnyttja möjligheterna att gå under gränsen på så att man får en lagstiftning om kreditprövning, uppgifter om sammanlagd kreditkostnad och så vidare ända ned till sista kronan vid lån. Betänkandet handlar inte bara om sms-lånen utan också om överskuldsättning. Man kan fundera på vilket samband det finns mellan de här två frågorna. Det är ingen som helst tvekan om att det finns ett samband. Det finns personer som är överskuldsatta som får sms-lån. Det finns ett företag som har en numera mycket känd slogan: Har ni under fem betalningsanmärkningar så kan ni låna hos oss. Det är egentligen häpnadsväckande. Det är ett bra bevis för att vi från statsmakterna ska ingripa mot den typen av långivning. När det gäller överskuldsättning har jag, som mina kolleger i civilutskottet vet, ett utredningsuppdrag från regeringen att se över den problematiken för evighetsgäldenärer och se vad man kan göra. Vi har lagt fram ett delbetänkande som innebär mycket betydande föreändringar i skuldsaneringslagen. Det är förändringar i riktning att många fler ska kunna beviljas skuldsanering. Detta tycker vi i utredningen är det första och största steget. Jag har talat med hundratals gäldenärer under de senaste två tre åren. Jag har kunnat konstatera att väldigt många av dessa personer kommer att få skuldsanering om de förändringar som förslaget innehåller går igenom.