prot · GX0947 · 2009-12-10 00:00:00 — När man lämnar ett försäkringssystem och ska ansöka i ett annat kan det uppstå problem. Har regeringen säkerställt att den enskilde kommer att kunna få någon ersättning , så att man kan betala sina räkningar och säkert vet att barnen får mat även ? 127 Socialminister (): Det är viktigt att påminna om det som har sagts i den här diskussionen. Vi har haft ett system som har fungerat väldigt dåligt under en lång följd av år och gjort att många människor har hamnat mellan stolarna eller blivit passiviserade genom att vi har haft en dåligt fungerande rehabilitering. Regeringens åtgärder syftar till att underlätta för människor att komma tillbaka på arbetsmarknaden. Är man allvarligt sjuk ska man självklart ha ersättning för det. Är man beständigt sjuk kommer man kanske aldrig tillbaka på arbetsmarknaden, men det gäller att ta till vara den arbetsförmåga som finns. Den som har möjlighet att arbeta men är arbetslös ska inte vara sjukskriven. Det är det som är syftet med reformen. Detta innebär att kommer ansvaret för en del personer att övergå till a-kassorna, som får betala ut ersättning för att människor ska kunna försörja sig. 128 (): Då undrar jag: Menar att man kommer att få sina pengar , så att man kan betala sina räkningar och sin hyra och säkert har mat åt sina barn månad? Det är det som min fråga gäller. Väldigt många är oroliga över situationen, som är så osäker. Det är mycket få dagar kvar innan reglerna ska träda i kraft. För många är det också så att sparkapitalet är slut om man har varit sjuk . Det är inte många av dem som har haft en årslön på banken. Även vi som har jobb har säkert den erfarenheten med oss att januari brukar vara en tuff månad även för den som har jobb. När man är sjuk och arbetslös är den ännu tuffare, och besparingarna är oftast slut. Jag frågar igen: Kommer de att få några pengar ? 129 Socialminister (): Det spelar ingen roll om det är januari, juni eller maj. Människor ska ha sin ersättning . Staten förfogar över ett antal myndigheter, men a-kassorna är inte myndigheter utan frivilliga sammanslutningar för att hantera utbetalningar. Staten gör allt som är möjligt. Regeringen gör allt som är möjligt för att de ska kunna sköta sin uppgift. De har fått rejäla resurstillskott för att kunna svara för sin uppgift. Det är deras sak att se till att utbetalningarna kommer till de människor som då ingår i arbetslöshetsförsäkringen. 130 (): Jag har en fråga till . Det gäller en viktig infrastrukturinvestering i . Det är utbyggnaden av och ombyggnaden av sluss. Sjöfarten i är mycket viktig för näringsliv och kommuner runt . En investering i i stöds starkt av näringsliv, kommuner och . En investering i sluss är också viktig ur översvämningssynpunkt, inte minst för och . Hur är läget för denna viktiga investering? Vi har arbetat med den . Jag vore tacksam för ett svar. 131 Statsrådet (): I dessa tider när det pågår klimatförhandlingar i är det viktigt att vi har ett samlat fokus på den framtida transportsektorn. Sjöfarten är en viktig del i att hitta mer klimatsmarta transporter. Därför pågår just nu en åtgärdsplanering, där regeringen har varit tydlig med vikten av att alla transportslag samverkar på ett tydligare sätt än . Det är en nationell plan där alla fyra transportslagen är involverade. Det handlar om en tydlig dialog med ansvar och befogenheter kopplade till den regionala nivåns delaktighet att göra rätt prioriteringar inför kommande åtgärdsplanering. Där ingår naturligtvis arbetet med roll i ett sammanhållet transportsystem. 132 (): Jag får tacka statsrådet för ett positivt svar. Det finns ett enormt intresse runt att lösa finansieringen. stad har beslutat att satsa 70 miljoner. har beslutat att satsa 20 miljoner. Ett enskilt företag vill gå in med miljoner för att säkerställa det här. Vi har bland annat ett försäkringsbolag som är berett att likvidmässigt satsa 100 miljoner. Ytterligare två kommuner kommer förmodligen att satsa pengar i detta. Det visar vilket enormt intresse det finns i för att kunna lösa denna fråga. Jag hoppas finansieringen påverkar ett positivt beslut. 133 Statsrådet (): Jag vill bejaka och bekräfta vikten av sjöfartens roll i och för näringslivets transporter. Både roll och hamnars roll är en viktig del i det sammanhållna transportsystemet. Naturligtvis är i det här sammanhanget en fungerande sluss i avgörande. Det är som har ansvaret för slussarna i . Den bedömning man har gjort så här långt är att måste slussporten uppströms bytas ut av just säkerhetsskäl som angav. Skulle det dessutom behövas en större slussport, om man gör bedömningen att man ska öka trafiken, innebär det kostnadskrävande och av miljöskäl viktiga muddringar. Jag hänvisar åter tillbaka till den sammanhållna åtgärdsplanering som pågår och som vi återkommer med . 134 (): Jordbruksministern kanske helst skulle slippa att prata mer om vanvårdade grisar. Men jag tycker att det lidande som avslöjats är alldeles för allvarligt för att lämnas så lätt. Jag skulle önska mer från jordbruksministern än en omfördelning av knappa tillsynsresurser och en ny blankett för branschveterinären att fylla i. har köttbranschen egna veterinärer som regelbundet besöker grisgårdarna och som är skyldiga att anmäla missförhållanden. Ändå har de veterinärerna uppenbarligen inte anmält något av den vanvård som Djurrättsalliansen har avslöjat. Om det beror på att bönderna har passat på att snygga till det när man vet att man ska få besök eller om veterinärerna inte vågar anmäla sina kunder ska jag låta vara osagt. Men uppenbarligen har det inte funkat. Min fråga till jordbruksministern blir därför: Hur ska grisarna få det bättre av att de veterinärer som ännu inte lyckats upptäcka vanvården ska fylla i en djurskyddsdeklaration? 135 Jordbruksminister (): Skälet till att djurskyddstillsynen flyttades från den kommunala nivån till var att i alltför många kommuner fungerade inte tillsynen på det sätt som jag tycker att samhället ska kräva att den gör. De resurser som tillfördes länsstyrelserna motsvarade de resurser som fanns i kommunerna, vilket säger mig att det borde finnas lika många inspektörer som på den kommunala tiden. Pengarna har inte minskat. inför vi dessutom ett system som innebär att besättningsveterinärer kontrollerar besättningen i samband med att man gör hälsogenomgång och deklarerar detta. Veterinärerna är legitimerade, och jag är övertygad om att de med sin utbildningsbakgrund och sin legitimation i bagaget kommer att utföra denna uppgift på ett tillfredsställande, adekvat och bra sätt. Dessutom kommer vi att omfördela pengar på ett sätt som gör att kommer att få pengar utifrån hur många djurgårdar det finns i respektive län. 136 (): Antalet djurskyddsinspektörer räknat i årsarbeten har minskat från 174 till 133 . Jag tycker att det är uppenbart att djurskyddstillsynen behöver mer resurser. Jag tycker också att det är uppenbart att det behövs en större förändring av svensk grisindustri. ringde en före detta grisbonde till mig. Hon var glad för att det äntligen hade kommit ut hur grisarnas vardag ser ut i . Hon underströk att det här inte handlar om enskilda rötägg utan att det är ett stort systemfel. Grisar är sociala och intelligenta varelser. Det gör det svårt att ge dem det naturliga beteende som de enligt lagen har rätt till i dagens storskaliga grisfabriker. Kommer de konventionella grisarna någonsin att få samma rätt som Kravgrisarna att gå ute och böka? Eller kommer de även fortsättningsvis att riskera stress, understimulans och beteendestörningar i grisfabriken? När grisuppfödningen nu ser ut som den gör, är jordbruksministern beredd att avstå från julskinkan ? 137 Jordbruksminister (): Ansvaret för att fördela de pengar som tillförs länsstyrelserna i respektive län har i respektive län. Regeringen dirigerar och kommenderar inte hur den pott pengar som tillförs alla län i landet används. Men jag säger att denna pott pengar också ska användas till att sköta de kontroller som ligger på ansvar att göra. Vad beträffar de andra frågorna kan jag bara meddela, som jag tror att frågeställaren redan vet, att regeringen har tillsatt en djurskyddsutredning. Det är en utredningsman, eller rättare sagt -kvinna, förordnad som utredare för detta. Denna utredning har att ta upp alla frågor kring såväl produktionsdjurens som sällskapsdjurens välbefinnande. 138 (): Jag skulle också vilja ställa en fråga till jordbruksministern. Jag hade förmånen att vara på ett . Det handlade om hungersituationen, om att minimera och utrota hungern. Det är fruktansvärda siffror man tar del av. Det är en miljard hungrande. Det ökar ständigt. Var dör ett barn. Det beräknas att man behöver öka livsmedelsproduktionen för att kunna mätta världens människor. Hur avser ministern att agera så att det kommer att ske hållbart så att vi kan lösa klimatproblematiken? På vilket sätt har ministern haft möjlighet att spela in hungerfrågan i samband med klimatförhandlingarna i ? 139 Jordbruksminister (): Min övergripande vision är att vi ska bruka utan att förbruka. Vi ska bruka jorden på ett sätt så att även kommande generationer har möjlighet att få den välfärd, till exempel i form av mat, som alla behöver och vill ha. Vi använder olika arenor för att möjliggöra att alla på vår planet ska ha mat alla årets dagar. Under det halvår som snart är slut har vi varit ordförande i och därmed ledare för det arbete som Europeiska unionen bedriver inom ramen för FAO exempelvis i . Två frågor har där varit stora i debatten. Den ena frågan har varit hur vi minskar avskogningen, hur vi använder de gröna sektorerna jorden och skogen för att få fram förnybar energi. Därtill kommer vattenproblematiken. 140 (): Det är min övertygelse att vi inte kan lösa enbart klimatproblematiken, utan det hela hänger samman med hungerproblematiken och finansproblematiken. Allt måste lösas samfällt. Jag hoppas att ministern driver på mycket just när det gäller hungerfrågan. Ministern nämnde skövlingen av våra skogar. Också det är en fråga som är oerhört viktig. Regnskogarna som skövlas motsvarar av växthusgasutsläppen lika mycket som EU:s utsläpp . En gjord beräkning säger att vi skulle kunna minska utsläppen av växthusgaser med 7 gigaton om vi i kunde få en bra överenskommelse, ett avtal, när det gäller stoppa skövlingen av våra skogar. Anser ministern att det nu är möjligt att fortsätta på ett sådant sätt att våra jordar, våra skogar och våra hav kan bli lösningen på klimatproblematiken i stället för att, som det nu är, vara en del av problemet? 141 Jordbruksminister (): Det är min övertygelse att det beträffande det som frågeställaren säger om att jorden och haven kan vara lösningen att det måste vara på det sättet. Vi kan inte fortsätta att bruka vår planet genom att förbruka den på det sätt som vi gjort, inte minst på denna planet. I stället måste vi bruka planeten utifrån min vision, utifrån att bruka utan att förbruka. Ett sätt att göra det är att kombinera matproduktion med att använda restprodukterna från matproduktionen till att få energi i hållbar form. Biogas är ett sådant projekt som vi i satsar mycket pengar på och som vi väldigt mycket tror på. Till vår glädje kan det dessutom konstateras att tekniken finns hos oss , så det är bara att sätta i gång och använda sig av det här. Vad gäller skogsskövlingen är det bara att som en kommentar till den avsluta med en mening: Skogskövlingen måste upphöra. Skogen är existentiell för att vi på denna planet inte ska få mer växthusgaser i atmosfären. Resurser till kommuner och landsting 142 (): Min fråga riktas till som i sammanhanget företräder regeringen. Den bristande jobbpolitiken och en skenande arbetslöshet får också effekter för kommuner och landsting. Allt fler kommuner och landsting tvingas säga upp anställda. Fler går ut i arbetslöshet. ser vi att allt fler arbetslösa och sjuka tvingas söka socialbidrag. Det blir en negativ spiral. Vi har ju sett att utförsäkringskedjan kommer att tvinga ut människor. A-kassornas samorganisation säger att man inte kommer att kunna hantera detta, så trycket på socialkontoren kommer att öka. Eftersom vi nu ser att antalet anställda inom äldreomsorgen, skolan och vården fortfarande behövs och att resurser behöver säkerställas blir min fråga: Är regeringen beredd att vidta åtgärder för att säkerställa att kommuner och landsting får ökade resurser så att de i en lågkonjunktur inte behöver säga upp människor? 143 Socialminister (): Den fråga som tar upp är naturligtvis på många olika sätt av utomordentligt stor betydelse. Som bekant har liksom övriga delen av världen drabbats av en finanskris. Den har alltså fått dramatiska konsekvenser också i vårt land. Det har inneburit att det har blivit svårt för den exportinriktade industrin. Det i sin tur har spelat roll för sysselsättningen. Det leder till att skatteintäkterna minskar. Det blir kärvt för många kommuner och landsting. Det här har också varit skälet till att regeringen gör mycket för att underlätta för företag att anställa och till att regeringen satsar mycket till exempel på forskning och infrastruktur detta för att ska vara väl förberett och för att använda tiden på bästa möjliga sätt. Vi satsar också väldigt mycket på välfärdens kärna, på att stärka resurserna i kommuner och landsting. Vi vet att även från ekonomisk synpunkt kommer att bli väldigt tufft på den nationella nivån men också för landsting och kommuner. Regeringen följer mycket noga utvecklingen i kommuner och landsting för att se om det krävs ytterligare åtgärder, för att se vad mer vi kan göra. 144 (): Jag fick inget svar på min fråga, utan jag fick en lägesbeskrivning. Jag konstaterar att det som händer är att kommuner och landsting tvingas säga upp människor. Det innebär att det då aktivt inte finns några pengar som överförs från stat till kommuner. Kommuner och landsting tvingas höja skatten. får man använda de ökade skatteintäkterna till att betala ut socialbidrag till dem som är sjuka och arbetslösa och som regeringen har tvingat ut från de socialförsäkringar som jag räknar in i välfärden. För mig är det också en del av välfärden att slippa begära pengar till sin yttersta försörjning. Sjukförsäkringen och a-kassan är också viktiga, men framför allt är det viktigt att kommuner och landsting kan satsa på den äldreomsorg, skola och vård som finns så att människor som arbetar kan känna en trygghet när deras barn och gamla tas om hand. Annars har vi ju inte den tryggheten. Kommer regeringen att satsa mer pengar på kommuner och landsting? 145 Socialminister (): Regeringen har satsat stora pengar på kommuner och landsting. Detta torde kammarens ledamöter som just nu är inne i budgetprocessen inte vara omedvetna om. Man vet att regeringen har tillskjutit stora medel till landstingen och kommunsektorn. Jag har beskrivit en del av de åtgärder som regeringen har vidtagit just för att möta de här problemen. Jag tror att många som lyssnar på den här diskussionen vet att inget land kan gå oskadd ur en sådan här situation. När det är en dramatisk nedgång ekonomiskt i världen spelar det roll också i vårt land; det spelar roll för den nationella ekonomin och för landstingens och kommunernas ekonomi. Regeringen har svarat upp mot detta genom att tillskjuta mer medel. Vad som händer ska vi naturligtvis väldigt noga följa för att se om regeringen kan göra ytterligare saker. I en svår tid har vi tagit ansvar. Just det ansvarstagandet, herr talman, gör att vi har en bra situation en situation som är en helt annan än den som många andra länder brottas med. Kritiken mot förändringar inom sjukförsäkringen 146 (): Min fråga riktas till socialförsäkringsminister . Frågan anknyter lite grann till fråga. I söndagens Agenda fick vi höra att ministern tycker att remissinstanserna inte varnat för konsekvenserna. I går på Aktuellt sade ministern: , remissinstanserna varnade men beträffande departementsskrivelsen. Självklart blir därför min fråga om ministern anser att Kommuner och Landsting, , , med flera har varnat för hårda konsekvenser när det gäller departementsskrivelsen. Vad har ministern gjort och på vilket sätt har ministern tagit hänsyn till den hårda kritiken? 147 Statsrådet (): Först och främst tog vi väldigt mycket hänsyn till hur situationen såg ut i när vi tog över. 770 000 personer var då antingen långtidssjukskrivna eller också förtidspensionerade. Man prövades mot förtidspension obligatoriskt sjukskrivning. Man fick 64 procents ersättning. Man fick inte del av arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller arbetsinriktad rehabilitering, och detta var ett sakligt skäl för uppsägning. Detta var anledningen till att en stor och svår socialförsäkringsutredning gjordes en utredning som vi tillsatte och som vi byggde vår sjukförsäkring på. Det var alltså bakgrunden. Det var stort och svårt. Jag är ödmjuk inför en sådan stor förändring och kan också förstå den oro som många människor känner: Vad ska hända med mig? Hur kommer det att se ut? Utifrån undantagen, tidsramarna och pressen på Arbetsförmedlingen, på och läkarintyg och också på oss politiker är det min ambition och tro att detta kommer att ge människor det stöd och den hjälp på vägen som de faktiskt för länge sedan hade behövt ha. 148 (): har vi liksom fått svart på vitt här: Ministern har missförstått remissinstanserna. Utgångspunkten var det som gjorde detta i stället för att lyssna till och läsa vad remissinstanserna säger. Bland annat , den statliga myndighet som ska ta hand om det hela, säger att det är för snäva tidsgränser och att man inte kommer att kunna genomföra detta. Vi har fått svart på vitt. Man har inte lyssnat på remissinstanserna, utan man har kört sitt eget race. Folk oroar sig inte över det som regering gjorde. De oroar sig för dagen och för det som regeringen gör . 149 Statsrådet (): Jag har i alla fall hört representanter för Socialdemokraterna beklaga den tidigare sjukförsäkringen, och vi hörde i Aktuellt hur det såg ut. Men jag tänker inte gå in på det. Jag tänker bara konstatera att också Socialdemokraterna tycker att det var ett misslyckande med de tidsbegränsade förtidspensionerna och att också ni nu vill avskaffa dem och förhoppningsvis följa vår intention även där: att ge människor fortsatt rehabilitering i stället för att glömma bort dem i tio . Jag vet att Vänstern vill återinföra de tidsbegränsade förtidspensionerna. Jag vet att inte riktigt vet vilket ben de ska stå på. Det ska bli väldigt intressant att se när ni kommer tillbaka med ett samlat förslag. Regeringen har lagt fram ett kraftfullt förslag för att ge människor hjälp och stöd och inte förtidspensionera dem, en del på arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jag hör i retoriken många starka ord från oppositionen, men låt mig höra ert alternativ i stället! 150 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Detta fick bli dagens sista svar i denna frågestund. Jag ber att få tacka statsråden och övriga deltagare för medverkan. Frågestunden är över. 7 § (forts. från 5 §) Studiestöd (forts. UbU2) 151 (): med frågestund återgår vi alltså till samma debatt som vi egentligen har haft ända . Utgiftsområde 16 och utgiftsområde 15 i budgetpropositionen hänger ju ihop på olika sätt. Om man tittar på anslagsutvecklingen i regeringens förslag respektive oppositionspartiernas förslag ser man att den följer med vad man säger om ökat platsantal och annat i vuxenutbildning och annat som vi diskuterade . I grund och botten tycker jag att det är två saker som är väsentliga att diskutera gällande utgiftsområde 15 i statsbudgeten, alltså studiestöd och studiemedel. Det är höjningen av studiemedlet med för studenter som pluggar heltid, och det är höjningen av fribeloppet. I övrigt skiljer sig förslagen åt lite beroende på vilka ambitioner man har för platsantalet i övrigt med yrkesvuxutbildning, yrkeshögskola och platser inom den ordinarie utbildningen på högskolor och universitet. bedömde att en höjning av studiemedlen med är rimlig och även statsfinansiellt försvarbar. Det är det regeringen föreslår, och det är också det Socialdemokraterna ansluter sig till. Sedan är det egentligen lite oklart, vilket även en tidigare talare undrade över. föreslår en ökning av studiemedlen med , och det är lite oklart hur mycket av det som är bidrag och hur mycket som är lån. är lite tydligare och säger att allt ska vara bidrag. Man kan fundera över om den viktigaste fördelningspolitiska uppgiften nu är att höja bidragen med till en kostnad av . Vi tycker inte riktigt att vi mäktar med det. Vi tycker att det finns andra prioriteringar att göra också. Men vi klarar av en höjning med , och det är faktiskt inte fy skam det heller. Det kommer att vara viktigt. Vi vet att studenternas ekonomi kan vara ganska tuff men inte riktigt så tuff som det ibland kan låta från oppositionen. Man undrar nästan om studenter i är något nytt fattigproletariat som sätter bomärken och går in och ber om mat och om att få hugga ved åt folk som det var med luffarna. Så är det inte. Vi har ett väl utbyggt studiemedelssystem i . Vi har en väl utbyggd välfärdsstat som helhet i . Vi har höga skatter och en förhållandevis stark stat. Det kan man också diskutera, men i grund och botten är den viktiga uppgiften för det här systemet att det inte ska vara någon skillnad om du är fattig eller rik för möjligheten att kunna plugga på universitet och högskola. Om detta är vi alla helt överens. Att oppositionen sedan kan komma med en del orealistiska löften som de sannolikt aldrig skulle kunna infria om de var i majoritet är en annan sak att diskutera. När det gäller fribeloppet är det förstås så att om man pluggar på universitet och högskola och jobbar vid sidan av är det orimligt om studiemedlen vid en viss punkt som är ganska låg och där man inte behöver tjäna så oerhört mycket börjar trappas av. Därför är det fullt rimligt med den höjning med som vi nu gör och som träder i kraft . från argumenterar på ett sätt som jag uppfattade lite som att det inte är tillräckligt, utan vi måste höja fribeloppet ännu mer. Det kan man förstås diskutera. Jag skulle vara glad om man kunde höja fribeloppet ytterligare något, men jag vill också varna för att om man höjer fribeloppet för mycket kommer det att påverka en del andra saker inom den högre utbildningen, till exempel genomströmningen. Jag vill bara notera en sak till som jag tycker är rimlig att kommentera. började tidigare här tala om att det är ett problem att man kan börja gå på a-kassa igen när man slutar studera. Förut var det så att man kunde arbeta och kvalificera sig för att få a-kassa om man blev arbetslös. Om man sedan började plugga i tre fyra och därefter inte fick något jobb kunde man börja stämpla. Under resans gång, medan man pluggade, kunde man skriva in sig på arbetsförmedlingen och uppbära a-kassa, medan andra studenter som inte kvalificerat sig för a-kassa från början eftersom de kanske kom direkt från gymnasiet inte hade någon möjlighet att göra detta. De hade heller ingen möjlighet att kvalificera sig för a-kassan efteråt. Ett sådant system är inte riktigt rättvist, tycker vi, och vi avskaffade detta. Det finns förstås ytterligare ett skäl, som jag tror att även folk inom oppositionen håller med om, och det är att arbetslöshetsersättningen ju är en omställningsförsäkring. Men det finns inget omställningsmoment i att kvalificera sig för a-kassa och fyra få a-kassa baserat på den inkomst man hade för fyra . Då är ju hela omställningsmomentet borttaget ur systemet. Jag tror att det är viktigt att påpeka detta. ska vi i och för sig klargöra att det där inte riktigt ligger inom vårt område. Det är och som ansvarar för det, men eftersom det kom upp i den här debatten tycker jag ändå att man ska kommentera det. Jag vill därmed yrka bifall till förslaget i betänkande 2, utgiftsområde 15 om studiestöd. 152 () replik: Jag vill börja med att tydliggöra vad Studiesociala kommitténs majoritet sade, eftersom jag satt i kommittén. Man föreslog mycket riktigt en höjning med , men man gjorde bedömningen att det var som egentligen behövdes. Det kunde man inte finansiera inom ramen.