prot · GX0942 · 2009-12-03 00:00:00 — Det gör att vi har brist på samverkan i den regionala och lokala utvecklingen. Det är jätteintressant att så många är engagerade i regional och lokal tillväxt, både i partier och övriga medborgare. Det är en viktig demokratisk fråga också. Personligen har jag varit engagerad i dessa frågor, och jag vet med bestämdhet att det inte alltid var bättre . Vi behöver bara gå en bit tillbaka, så där . Det hade varit en väldigt negativ utveckling inom många områden. Det blev inte bättre av att under förförra perioden, alltså 19982002 genomfördes en regionalpolitisk utredning. Där tog man bort begreppet utjämning. Det hette förut regional utveckling och utjämning, alltså att utjämna skillnaderna i att bygga och bo, arbeta och driva företag. Det togs alltså bort i den utredningen, och jag vet att det uppmärksammades till en del. Jag var som vanligt stillsam i min kritik, men då var vi i opposition. Den utredningen gjordes som sagt . Regionernas talan, herr talman, behövs i parlamentet. Jag är personligen oroad på den punkten . Från och med nästa mandatperiod kommer vi att ha den situationen här i kammaren att ledamöterna från de tre storstadsområdena är flera än alla övriga tillsammans utifrån landet. Det kommer att ställa prov på helhetsperspektiv och vidsynthet hos den kommande , oavsett vilken sammansättning den kommer att ha. Det har nämnts om EU:s strukturfondsprogram, och även landsbygdsprogrammet nämns i detta betänkande. De har stor betydelse för regional tillväxt. Jag delar i stort meningen som framförs i reservation 2 om kravet på ändamålsenlig användning, bättre samordning och minskat regelkrångel. Det sistnämnda blir särskilt tydligt vid deltagandet i de så kallade Leaderprogrammen. Just Leaderprogrammen omgärdas av en otroligt omfattande administration. På dessa punkter har vi en samsyn. Statliga verks och myndigheters placering, verksamhet och ansvar har varit ett diskussionsämne . Jag har själv deltagit i den debatten . Den förordning som antogs om krav på samråd med andra statliga myndigheter, kommuner och företag kan möjligen vara en bit på vägen. kräver också uppföljning och genomlysning av de problem som uppstår särskilt vid minskning av verksamheter. Tyvärr är det som vanligt de mindre kommunerna och orterna som drabbas mest vid neddragningen av statlig verksamhet. Kommersiell service på landsbygd och i glesbygd är en utomordentligt svår fråga. Den demografiska förändringen är här, och vi kan inte göra så mycket åt den, i varje fall inte kortsiktigt. Det ger en sviktande köpkraft och därmed försämrad lönsamhet, och det märks på dagligvaruhandel och drivmedelshandel. Det är många eldsjälar som lokalt har fått i gång lyckade projekt där samverkan har varit utgångspunkten, och medel från landsbygdsprogrammet har kunnat utgå. Som de flesta säkert känner till finns det statsbidrag för kommersiell service både när det gäller dagligvaror, där kommunerna är medfinansiärer, och på drivmedelsområdet. Jag anser att vi måste arbeta för en ökad samverkan, ofta över kommungränserna, och det kan vara ett sätt att möjligen lösa denna svåra fråga. Personligen anser jag att omställningen till nya mer lokalt producerade drivmedel är en utmaning för framtiden som vi hoppas kan ge en förbättrad situation. Jag har en liten fråga, och jag ska också svara på en fråga som ställde om jag får svar på min fråga. Det står i vårt vackra betänkande i reservation 1 att politiken inte får reduceras till en politik för gles- och landsbygd med låga ambitioner. Jag måste få en språklig förklaring till detta. Menar man att det är vi som bor i gles- och landsbygd som har låga ambitioner för bygdens utveckling, eller vad menar man? Det måste förklaras. Jag hoppas få svar på den frågan. Beträffande Småkom ska jag erkänna att jag inte kunde träffa dem i går. Jag har arbetat som förtroendevald i en kommun med 8 800 invånare, så jag tror att jag vet ungefär vad det handlar om. I mitt hemlän har vi fem av landets sex minsta kommuner, och självklart är det jättestora problem för de allra minsta kommunerna. är det orättfärdigt att påstå att kommunerna inte har fått förstärkningar. Trots denna finansiella kris och lågkonjunktur har sänkningen av arbetsgivaravgifterna generellt, sänkningen av arbetsgivaravgifterna för unga och för de äldre och de extra statsbidragen gett en ökning av tillgångarna för kommunerna. Avslutningsvis vill jag konstatera att trots starka formuleringar och ett högt tonläge i debatten, handlar de ökade satsningar som Socialdemokraterna vill göra för hela vårt fosterland om 50 miljoner. Om det står rätt har jag uppfattat det så. Därmed vill jag tacka för mig. Det är min sista debatt i de här sammanhangen, och regionalpolitiken är fortsatt ett väldigt intressant område. Tack för mig! 132 () replik: Det är intressant att det är en av de sista replikerna med dig, . Jag kommer att sakna dig. Du har ett engagemang när det gäller landsbygdsfrågor och regionalpolitik, och det ska du ha uppskattning för. Jag har två frågor till dig. Den ena gäller vattenkraften. har i en motion föreslagit att en viss del av de vinster som genereras av vattenkraftsel i de sju skogslänen ska återföras på något sätt i det hela. Delar den uppfattning som vi framför i vår motion? Den andra frågan handlar om de statliga myndigheterna och skyldigheterna. Du var inne på dem i ditt anförande. Det står så här i betänkandet från utskottet: Enligt 16 § förordningen 2007:713 om regionalt tillväxtarbete ska de statliga myndigheterna beakta möjligheten till decentralisering av sina verksamheter. När verksamhetsminskningar övervägs ska de samråda med andra berörda statliga myndigheter, kommuner, landsting, näringsliv och organisationer om möjligheter att genom samordning eller samverkan upprätta eller utveckla verksamheten. Anser att regeringen lever upp till den förordningen? 133 () replik: Fråga ett kan jag svara ja på. Jag kan inte förneka att jag har motionerat om att man ska utreda förutsättningarna för en återföring av medel från vattenkraften, och också aktuellt med vindkraften, till de regioner som har producerat el. Jag vet att det kan vara en del tekniska svårigheter, men det borde ändå kunna utredas. har ett väl fungerande system för detta. Med tanke på hur den här regeringen och den förra regeringen har höjt fastighetsskatten för vattenkraften från i stort sett 580 miljoner till 2 miljarder borde det finnas en möjlighet. När det gäller fråga två är det en föreskrift för myndigheterna att leva upp till. Det är inte sådant som regeringen direkt kan göra. Men om frågan är hur myndigheten har levt upp till kravet på samverkan, om de har undersökt alla möjligheter till samlokalisering och så vidare är mitt personliga svar: Nej, de har inte klarat det särskilt bra. 134 () replik: Jag tackar för hans uppriktiga svar. Jag är glad att vi har samma uppfattning när det gäller vattenkraften och även vindkraften, som vi också har nämnt i vår motion. När det gäller de statliga myndigheterna, jovisst kan regeringen göra någonting. Det gör man ju via regleringsbrev om det är så att man bryr sig. Det är väl det som är problemet. Och jag tror dig när du säger att du har samma uppfattning som jag och i den här frågan, att myndigheterna inte lever upp till ansvaret. Men det är just via regleringsbrev som man ska tydliggöra myndigheternas ansvar. Och är det så att de nu höll jag på att svära struntar i det, då måste man ta i med hårdhandskarna här, agera och se till att det fungerar utifrån regeringens ambitioner. Annars blir det inte trovärdigt. Det är det som är problemet. Vi har sett det, och det har accelererat . agerande i är ett ypperligt exempel på hur en myndighet missköter sitt uppdrag. Man ser till myndighetens roll och myndighetens väl i stället för att ha ett medborgarperspektiv. Man har inte ens den mest elementära kunskapen om hur det fungerar i ett samhälle. Och när en statlig myndighet inte fungerar på det sättet, då måste faktiskt regeringen agera och inte sitta vid sidan om och säga att det där är myndigheternas ansvar. Det är brist på politik, det är brist på ansvar och det är brist på respekt för alla de människor som bor i glesbygdsområdena. 135 () replik: Jag förstår fråga. Det är klart att det inte är särskilt enkelt att å ena sidan ha självständiga myndigheter och att å andra sidan kunna styra enbart genom regleringsbrev. Jag ska föra frågan vidare. ska vi kräva, i av begränsade resurser, att myndigheten är effektiv. Jag deltog själv i kampen, som hade koppling till , mot nedläggning i vårt län och kunde i alla fall rädda ett kontor. Som sagt har vi här en utveckling där man hävdar att det ska gå bra att lösa en del sådana här frågor utan att vara placerad ute. är det min personliga uppfattning att tillgängligheten för medborgarna ska väga tungt. Jag har stor förståelse för frågan, och jag är beredd att föra den vidare och göra vad jag kan. 136 () replik: Jag ska börja med att ge en förklaring till texten där vi hänvisar till låga ambitioner. Det står helt enkelt så här: Vi socialdemokrater accepterar inte att regionalpolitiken reduceras till en politik för gles- och landsbygd med låga ambitioner. Det är alltså regionalpolitiken som inte får ha låga ambitioner. ((): Ja, men det går att uppfatta på ett annat sätt.) Sedan får jag väl hälsa välkommen i det socialistiska gänget. Som sade styrs ju av socialister, och det känns väl skönt. är ju också med och styr, så välkommen! nämnde att det har skett saker och ting under resans gång från både tidigare regeringar och nuvarande regering. Så är det. Han nämnde exempelvis att ordet utjämning togs bort i en tidigare utredning. Då undrar jag hur reagerar nu när utjämningsbidragen förändras, så att ekonomiskt svagare regioner och kommuner får minskade bidrag. Upplever han det som ett problem, eller är det okej? Sedan är jag ledsen att jag kanske missade svaret på min fråga som du sade att du skulle svara på. Jag vet inte om det var för att jag letade efter den där meningen i betänkandet, för jag upplevde inte att du gav något svar. Men har du möjligheten igen, så att jag vet vad du har sagt och slipper läsa protokollet . 137 () replik: Först är det bra att vi får en förklaring till texten, för den går faktiskt att läsa på ett negativt sätt för landsbygden. Vi får se upp när vi justerar betänkanden så att de inte kan misstolkas. Beträffande kostnads- och intäktsutjämningen för kommunerna står jag upp för den och har gjort det , och som sagt kommer jag att bevaka den väldigt mycket. Det ska tillsättas en parlamentarisk utredning för att se över detta den kanske redan är tillsatt. Det ska komma ett förslag efter valet , såvitt jag vet. Det kommunala utjämningssystemet har mycket stor betydelse ur regional synpunkt. Jag kan absolut inte säga annat. Jag har inte träffat Småkom , men känner väl till deras företrädare och problematiken eftersom jag själv är verksam i en liten kommun. Jag har förstått deras budskap. sade jag i mitt inlägg kanske letade efter den formuleringen att kommunsektorn har fått ett tillskott med ett antal miljarder som i varje fall kortsiktigt har hjälpt upp situationen. Jag vet mycket väl att situationen är svår för de allra minsta kommunerna. 138 () replik: Det är en händelse som ser ut som en tanke. Vi föreslog att det skulle behövas ett tillskott med 17 miljarder till kommunerna. Regeringen sade att det var fullständigt huvudlöst och oansvarigt och att man förstörde statens ekonomi. Det var på just den summan som man hamnade sedan. Det är ännu ett exempel på hur vi fick dra fram regeringen till ett klokt beslut, men trägen vinner. Det finns andra exempel på sådant som jag inte tycker är så jättestrålande. Man pratar om satsningar på infrastruktur, och Småkom har yttrat sig även i det sammanhanget. De säger att kommunerna känner sig tvingade att förskottera kostnader och vara med och medfinansiera. I det infrastrukturförslag som man nu har lagt fram som ska fastställas av regeringen förutsätter man 30 miljarder i medfinansiering. Om man tittar på planerna ser man att mycket av de pengarna tas från de pengar som normalt skulle gå till det regionala vägnätet, det som regionerna har ansvar för. Man lägger över det på det statliga vägnätet. Man får alltså vara med och plocka från de kommunala budgetarna. Småkom säger: För de ekonomiskt mindre gynnade landsbygdskommunerna är de här lösningarna en stor belastning. Vad tycker om det förslaget? Är det ett bra sätt att finansiera framtida infrastruktursatsningar? 139 () replik: Infrastrukturfrågan skulle vi kunna tala länge om. Vi hade att möta ett gigantiskt berg av krav på underhållsåtgärder. Det är det eftersläpande underhållet på vägar var 30 miljarder. Det har stigit betydligt. Med det budgeteringssystem som har jag har en del synpunkter på det är det inte möjligt att klara av att få fram pengar till det om vi inte får ha någon form av annan finansiering. Med vetskap om de projekt det är fråga om är det, vad jag vet, inga Småkomkommuner som behöver delta med finansiering i de stora trafikledscentrumen vid de stora tätorterna. Det är där det har varit aktuellt med medfinansiering. Jag utgår ifrån att det med den kommunala demokratin ska avgöras med kommunala beslut. Ingen tvingar någon till detta. Kommunerna måste överväga detta själva. Det är en tvingande omständighet att ha olika former av medfinansiering. I min närmaste stad, , har ett stort företag gått in med tillfälliga lån för att man ska klara en viktig förbifartslänk. 140 Tredje vice talman (): Det har gått förra gången vi debatterade detta ämne det var en annan budget då förstås. var stämningen dyster. I alla sammanhang talades det om den globala ekonomiska krisen. har mycket hänt. Det har lagts fram en rad förslag som är till fördel för människor i olika delar av landet. Utvecklingen bygger ju på människors möjlighet att utveckla sina förmågor, , lust och så vidare. Vi har presenterat den budget som vi nu debatterar bit för bit. Oppositionen har presenterat sina alternativa budgetar. I vissa fall blir det tydligare och tydligare hur de politiska alternativen ser ut. Inom det område som vi nu debatterar, utgiftsområde 19 Regional tillväxt, är skillnaderna i pengar inte särskilt stora. Ett av oppositionens tre partier föreslår en beloppsmässig förändring inom utgiftsområdet. För och alliansregeringen är det viktigt att stärka den utvecklingskraft som finns i alla delar av vårt avlånga land. Det är bra för på kort och på lång sikt. Det finns heller ingen motsättning mellan utveckling i storstadsregionerna och i landsbygdsregionerna. Politiken för regional tillväxt bygger på att varje region ges ansvar och inflytande som innebär möjligheter att växa utifrån sina egna förutsättningar. Regional tillväxt handlar om många olika typer av insatser. och regeringens synsätt vad gäller tillväxt handlar bland annat om fler i arbete, färre i utanförskap, fungerande infrastruktur och bättre kvalitet i utbildningen. Många av de insatserna ryms inte inom utgiftsområdet, men de är inte mindre betydelsefulla för det. Fler ekonomiskt starka regioner är bra för och för landets svagare regioner. Liksom regeringen konstaterar vi i utskottet att de strukturella förutsättningarna skiljer sig åt i olika delar, vilket gör att utvecklingsmöjligheter och problem varierar mellan landets regioner. Det blir naturligtvis särskilt tydligt i svåra ekonomiska kriser. Det är helt klart att en politik för tillväxt i hela landet måste innehålla politiska insatser som bidrar till att skapa ett långsiktigt hållbart näringsliv. En avgörande del i den regionala tillväxtpolitiken är att ytterligare stärka lokalt och regionalt ansvar och inflytande över statliga tillväxtresurser. Den regionala tillväxtpolitiken ska bedrivas i alla delar av landet, såväl i glesbygd och landsbygd som i små och medelstora städer samt i storstadsområden för att bidra till den samlade nationella tillväxten. Det kan behövas olika verktyg i olika delar av landet. Det finns ett fortsatt behov av insatser för vissa geografiskt avgränsade områden som ur ett europeiskt och nationellt perspektiv bedöms behöva särskilda åtgärder för att stärka sina förutsättningar för en hållbar tillväxt. Så sent som ställde vi i utskottet oss bakom regeringens förslag till strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder. I det som handlar om det här området i den socialdemokratiska partimotionen står det att det finns en vilja att göra den regionala utvecklingspolitiken till en central fråga där konsekvenserna för den regionala utvecklingen blir en ständigt närvarande aspekt i utformningen av strategiska politiska beslut. Enligt Socialdemokraterna själva innebär detta en omprövning av den tidigare förda regionalpolitiken. Det gäller inte bara det här området. Det har omprövats inom en rad områden, vilket inte kan betraktas på något annat sätt än som ett erkännande av att den politik som fördes tidigare var mindre lyckad. Flera motioner i det betänkande som vi nu debatterar handlar om samordning. Ett tvärsektoriellt arbetssätt och en mer samordnad stat i samverkan med lokala och regionala aktörer är grunden för regeringens regionala tillväxtpolitik. Vi har ingen annan uppfattning. En annan fråga som lyfts fram handlar om storstädernas roll. Jag kan rekommendera en genomläsning av regeringens nationella strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. Vi står bakom regeringens uppfattning att tillgång till offentlig service över hela landet är ett viktigt inslag i den regionala tillväxtpolitiken. Detta har slagit fast i olika rapporter och motioner . Vad man kan konstatera när man läser de förslag som har presenterats av oppositionen jag ska inte gå in i detalj på varje förslag är att de antingen slår in redan öppna dörrar eller går på tvärs med den politik som regeringen för. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 141 () replik: Jag får hälsa även välkommen till det socialistiska gänget, som enligt tillhör, åtminstone i . använde en stor del av sin talartid till att prata om våra förslag och kanske också brist på förslag. Bland annat nämnde hon att vi skrivit en motion som innebär en omprövning av tidigare ställningstagande. Hon sade också att det måste bero på att det tidigare var mindre lyckat. Jag vill inte hålla med om det. Men saker förändras. Var tid har sina lösningar. Om vi ska gå in på mindre lyckad regionalpolitik undrar jag när vi får se omprövningen av regeringens politik. Den är inte speciellt lyckad, åtminstone inte om man lyssnar på dem som drabbas av den. Jag tog i ett tidigare replikskifte med upp frågan om finansiering av infrastruktur. Då sade han ungefär att när det inte finns tillräckligt mycket pengar måste man hitta andra sätt att lösa finansieringen av infrastruktur. Men om man inte hade sänkt de statliga skatterna med ca 100 miljarder , anser att det då hade funnits ett större ekonomiskt utrymme att göra infrastruktursatsningar i stället för den lösning som man har att kommunerna ska använda sina skattemedel för att finansiera satsningar på det statliga väg- och järnvägsnätet? 142 Tredje vice talman () replik: Jag kan säga, som har sagts i många av de debatter som har förts tidigare i den här salen, att jag i de förslag som har lagts fram av Socialdemokraterna inte har sett att det har funnits tankar på skattehöjningar. Vad jag vet har Socialdemokraterna gått med på regeringens tre steg i jobbskatteavdraget i den meningen att de inte har föreslagit något som har gått i motsatt riktning. Jag ska inte säga att frågan är fel ställd. Men på något vis måste väl på ett tydligare sätt förklara vad han menar. Frågan är ställd på ett sådant sätt att den egentligen inte går att besvara, utan den studsar nog tillbaka till själv. 143 () replik: Då måste jag upplysa om att vi i vårt alternativ till infrastrukturplan för 20102021 hade i storleksordningen 40 miljarder mer . Dessutom krävde vi inte någon medfinansiering från regionerna och kommunerna. Vi har sagt nej till de skattesänkningar som vid varje enskilt tillfälle har varit uppe till debatt. Så ligger det till med den saken. Med hjälp av den informationen kanske kan göra ett försök att svara på min fråga. Om man hade haft ytterligare skatteintäkter på ca 100 miljarder, hade det då funnits ett utrymme för ökade satsningar på infrastrukturen utan att kommuner och regioner hade behövt använda sina skattepengar? 144 Tredje vice talman () replik: Man kan lösa detta med pengar på olika sätt. Jag noterar att parti har höjt nivån på utgiftstaket i budgeten, och det kanske är ett sätt att lösa problematiken från Socialdemokraternas sida. När det gäller medfinansiering från regionerna tycker jag att det är aktuellt att i sammanhanget lyfta fram exempel som visar att det finns en stark vilja och ett starkt engagemang när det gäller medfinansiering av infrastruktur. Jag tror att jag tog upp detta exempel . Det känns därför som en déjà vu-upplevelse eftersom frågorna är ungefär desamma, och svaren blir också desamma eftersom situationen ser likadan ut när det gäller medfinansiering och inställningen till den från regionernas sida. I mitt eget län, , och i finns det en stark vilja att vara med och medfinansiera en kommande höghastighetsbana. Regeringen har också tagit initiativ till att utreda just frågan om en höghastighetsbana när vi talar om kommande behov och att tider förändras, som själv sade tidigare. Den viljan finns kvar därför att man tycker att det är så angeläget att få till stånd en höghastighetsbana och en bansträckning av detta slag. Det finns alltså en vilja och en beredskap, och det har gjorts stora förberedelser just för att få till stånd en sådan satsning . Man kan möjligtvis säga att fler delar av skulle ha varit med i den satsningen eftersom den gynnar alla som vill ta sig in till på ett smidigt sätt. 145 (): Vi debatterar näringsutskottets betänkande om regional tillväxt. Hela ska leva är ett utrop som ofta hörs i debatten. Det finns också en organisation som heter så och som vi i alliansen nu satsar 41 miljoner på. Jag vill fokusera på själva uttrycket: Hela ska leva. Vad betyder det egentligen? Det handlar om att man ska kunna bo, jobba och leva även i ett litet samhälle i , i en småstad i inland eller i min egen by . Att leva innebär ofta att ta sig till jobbet, till fritidsintressen, till barnens aktiviteter och så vidare. Utanför storstäderna finns som bekant inte tunnelbana, storstadens spårvagn eller förortens pendeltåg. Där står, vare sig man vill eller inte, bilen i centrum för människors möjligheter till ett bra liv. Det kan man beklaga eftersom det naturligtvis vore oerhört bra om vi hade en infrastruktur som var lite mer tillgänglig för oss som bor rakt ut i skogen. Vi kristdemokrater menar emellertid att om man på allvar ger uttryck för begreppet hela ska leva måste det ändå få vissa politiska konsekvenser. Då kan man inte rakt av, som något parti i oppositionen här gör, föreslå en bensinskattehöjning på och sedan inte tro att det får några konsekvenser för dem som kör till jobbet i , för dem som åker till studiecirkeln i eller för dem som skjutsar barnen till fotbollsträningen i . Då kan man inte driva igenom en pumplag, som något parti i oppositionen gjorde 2005, och sedan inte tro att det får konsekvenser för dem som bor utanför tullarna i . slutar nämligen inte vid tullarna. Jag är glad över att kunna konstatera att alliansregeringen nu satsar 50 miljoner på kommersiell service, där 30 miljoner specifikt går till drivmedelsområdet. Vi gav också länsstyrelserna i och 3 miljoner för att utreda, sprida kunskap och hitta modeller för att öka tillgängligheten till drivmedel. Det finns flera positiva exempel på hur kommuner, regionförbund och länsstyrelser samarbetar för att tillgodose bygdens behov av drivmedel. Det är viktigt för vår landsbygd. De höga krav som ställts har visat sig få förödande konsekvenser på många håll i landet.