prot · GW09134 · 2009-06-17 00:00:00 — Den stod relativt stilla som hade ett inflytande, men tar den fart. Vi är uppe i . I den energi- och klimatuppgörelse som vi har presenterat och fått beslut om har vi elcertifikatssystem som omfattar . Fördelen med elcertifikatssystemet är att det blir till 2020. Det innebär att detta kommer att investeras även om försöker skrämmas med uttagsskatt och annat. Jag vill berätta för att trots allt vad som sägs är det fortfarande lönsamt för enskilda att gå in i vindkraftsprojekt. Certifikatsystemet ger en bra stabilitet i detta. Jag tror att det är väldigt olyckligt om och andra åker omkring och skrämmer folk från att fortsätta att investera. Det här är en långsiktig investering som ger bra avkastning. Det skulle naturligtvis vara ännu bättre om vi inte hade uttagsskatter, men det ger fortfarande en mycket bra avkastning på insatt kapital. Sluta att skrämma dem som vill investera! Uppmuntra dem i stället! Tala också om för svenska folket hur vi har snabbat på med lagstiftning, tillståndsprövning och annat för att få fart på vindkraftsutbyggnaden! Det finns väldigt många goda exempel, och det ska vi vara glada över, men jag blir orolig när och , som är en vän av vindkraftsutbyggnad, står här skrämmer en massa människor från att investera. Det är lönsamt att investera i vindkraft. 42 () replik: Jag blir mer orolig när pratar osanning och som vanligt skyller på andra. Som vanligt är det någon annans fel. Som vanligt har de beslut som ni har fattat, som går rakt emot det ni säger att ni vill göra, ingen betydelse. När massor av projekt runt om i hela stoppas är det finanskrisen det handlar om. Menar att det i det här fallet inte spelar någon roll att vi höjer skatten för dem som ska investera och gör det olönsamt i stället för att försöka gynna en utveckling och gynna dem som vill vara med och investera? Menar att det i det här fallet är helt annorlunda och tvärtom än vad brukar säga i alla andra sammanhang? 43 Näringsminister () replik: Jag försöker beskriva hur verkligheten ser ut, och det kanske är skrämmande. Finanskrisen innebär naturligtvis att bankerna har ställt ökade krav. Där kan vi ha anledning att ta en dialog med bankerna så att de förstår hur vårt system med elcertifikat och annat ser ut och så att de känner trygghet i det. Jag kan också beskriva alla de åtgärder vi vidtar för att skynda på vindkraftsutbyggnaden. Det handlar om tillståndsprövning, resurser till länsstyrelserna, kortare handläggningstider och förenklad lagstiftning för att få fram de här projekten. Jag säger också att är elcertifikaten . Det är klart att det är en lönsam investering att investera i förnybar energi och i det här fallet vindkraft. Det är också avhängigt vilka elpriser vi har. Om man lägger ihop elpriserna med certifikatsystemet är det en lönsam investering. Det är det jag försöker säga. Då ska inte och andra åka runt och skrämmas med att detta inte är lönsamt, för det är det. Jag vet det av egen erfarenhet. Jag tycker att det som sker nu på vindkraftsområdet är viktigt. Det här är en möjlighet för att ställa om. Vi gör allt som står i vår makt för att se till att det också sker. 44 Utbildningsminister (): Återigen fylls av unga demonstranter som utmanar den islamistiska diktaturregimen. Återigen kan vi räkna dödsoffer på . De protester vi ser är sannolikt de största sedan revolutionen . Under har utvecklats till en världens mest aggressiva förtryckarregimer. Diktaturen är ett faktum . Avrättningar, omänskliga straff och godtyckliga frihetsberövanden förekommer slentrianmässigt. Brotten mot mänskliga rättigheter är lika grova som vanligt förekommande. Kvinnor tvingas till ofrihet och förtryck bara för att de är kvinnor. Homosexuella dödas bara för att de är homosexuella. Den religiöst extremistiska diktatur som existerar i för tankarna till den mörkaste medeltiden i . håller fler terrorgrupper i andra delar av under armarna. Ingenting skulle så gynna en fredlig och demokratisk utveckling i hela Mellanösternregionen som om de demokratiska krafterna i skulle lyckas ersätta den islamistiska diktaturen med en demokratisk regering. På valdagen röstade svenska folket ja till . De partier som anser att ska lämna EU eller som bygger hela sin partiidentitet på EU-fientlighet gick kraftigt bakåt. Junilistan åkte ur helt, och , som är det enda riksdagsparti som anser att ska gå ur EU, gjorde en rekordförlust. Socialdemokraterna, som försökte flirta med en EU-kritisk opinion genom att sätta upp en av mest kända nej-sägare på första plats, straffades av väljarna. Svenska folkets syn på europeiskt samarbete har förändrats, och valresultatet var en kodifiering av den förändringen. Medborgarna anser inte längre att det är ett rimligt alternativ att gå ur EU. Det kanske är en tidsfråga innan till och med bejakar mer internationellt samarbete i vem vet. Vår tids utmaningar kräver mer samarbete, inte mindre. Svenska folket har där givit tydliga besked. Det kom också besked från den unga generationen. Det kom kritik mot den politik som har förts på en del områden som har nämnts här. Vi måste alla här i lyssna och ta till oss av den kritiken och fundera på vilka slutsatser vi ska dra av det. EU-valen brukar bestraffa sittande inhemska regeringar. Det är mycket vanligt att medborgarna använder de här valen för att markera inrikespolitiskt missnöje med den regering som finns. Så brukar det vara runt omkring i , och så har Socialdemokraterna förklarat sina dåliga EU-valresultat 1995, 1999 och 2004. Men plötsligt har detta förändrats. I EU-valet blev det en borgerlig majoritet. Trots att ett antal borgerliga väljare bevisligen röstade på Piratpartiet fick ändå de fyra allianspartierna fler röster än den rödgröna oppositionen. I bestraffades inte regeringen. I bestraffades oppositionen . Gång på gång har oppositionsledaren i debatten nämnt att antalet utbildningsplatser i minskar just . Det är en väldigt märklig beskrivning. Jag skulle gärna vilja ha belägg för den. Sanningen är att de ökar. Vi bygger ut yrkesvux i kommuner just . öppnar den nya svenska . Det är en reform som föreslogs av en utredning men som Socialdemokraterna aldrig ville genomföra. Man tyckte att en yrkeshögskola skulle vara att nedvärdera utbildningsformen. Man ville att alla skulle bli akademiker. I tider av ekonomisk kris är det också viktigt att peka på att kommunerna som skolhuvudmän måste prioritera skolan. Staten tillför nu stora resurser till kommunerna. Jag inser att är man i opposition kan man alltid föreslå att man ska tillföra ännu mer på varje utgiftspost, och så också på denna, men vi tillför stora resurser till kommunerna. Men det är också viktigt att kommunerna själva nu prioriterar utbildningsväsendet, välfärdens kärna. Jag kan konstatera när jag jämför olika kommuner att olika kommuner resonerar olika. Borgerligt styrda , till exempel, prioriterar skolan i väsentligt högre grad än socialdemokratiskt styrda och . Man kan säga att de är fler i , men om man räknar per elev satsar man väsentligt mer på skolan i borgerligt styrda än i socialdemokratiskt styrda och . Det är inte bara en fråga om att kapa på ännu mer pengar från staten. Det går också att göra prioriteringar i kommunerna. Jag är övertygad om att det går att hitta kommuner av olika politisk färg runt om i landet som gör olika prioriteringar, så jag påstår inte att alla borgerliga kommuner alltid prioriterar bättre, så är det säkert inte, men det går att prioritera också i kommunerna, och jämför man de tre storstäderna är skillnaden tydlig. Tyngdpunkten i den nya skollag som jag presenterade ligger i nya insatser för elever med stora svårigheter i skolan. Det handlar om rätt till extra stöd när det behövs, rätt för föräldrar att kunna överklaga så att man får den rätten, det extra stödet, till eleverna när det behövs, och högre ambitioner med skolhälsovård och elevvård till exempel. En del i den nya skollagen innebär också att elever som är väldigt studiebegåvade ska ha rätt till nya utmaningar. Så har det varit i när det har gällt musik och idrott, men inför vi också den möjligheten när det gäller de teoretiska ämnena i skolan. Nästan ingen förändring i den nya skolan har jag blivit mer utskälld för av oppositionen än just denna. Vad är det egentligen för fel på tanken att också studiebegåvade elever ska ha rätt till nya utmaningar? Varför skulle det vara bra att de högpresterande eleverna av jämlikhetsskäl ska sitta och rulla tummarna i skolan för att vänta in kamraterna? Varför innebär den socialistiska jämlikhetstanken att topparna ska kapas och att ingen ska få vara bättre än de andra och att jämlikhet ska vara att alla ska bli genomsnittliga? Det är dags, och det är det vi gör med den nya skollagen, att upphäva den socialdemokratiska jantelagen i den svenska skolpolitiken. En långsiktig och ansvarsfull ekonomisk politik är avgörande för att krisen ska få så lindriga återverkningar som möjligt för oss. Den kommer att märkas, men vilken politik vi för avgör hur mycket den märks. Oppositionens kritik är, och vi har redan hört den, att regeringen är för passiv. Men den kritiken faller, menar jag, platt till marken. Den svenska finanspolitiken är bland de mest expansiva i . stimuleras ekonomin med 50 miljarder över statsbudgeten i sänkta skatter och ökade utgifter. Jag vet att man när man sitter i opposition alltid föreslår lite mer. Jag utesluter inte att det var så även när borgarna var i opposition. Men oppositionens alternativ när man nu samlar sig måste ju nagelfaras och granskas. Är detta genomförbart i verkligheten? De utgiftsåtgärder vi genomför nu fokuseras bland annat på infrastruktur och forskning som gör långsiktigt mer konkurrenskraftigt. Vi bygger ut yrkesutbildningar. Kommunsektorn får tillskott, i mångt och mycket för att mildra konsekvenserna av minskade skatteintäkter. Det märkliga är, när man nagelfar några av oppositionens förslag i den här situationen, att nu tycker att det vore en utmärkt idé med mycket stora inkomstskattehöjningar. Ett vårdbiträde med i månadslön skulle få en skattehöjning med om motion gick igenom här i . Även Socialdemokraterna föreslår nu skattehöjningar på inkomster. Det är skattehöjningar för alla, det bekräftade i tv:s partiledardebatt . Jag skulle vilja veta hur socialdemokrater och vänsterpartister nu resonerar när det gäller konjunkturpolitik. Det jag har lärt mig är att i en lågkonjunktur bör ekonomin stimuleras till exempel genom sänkta skatter. Jag har aldrig någonsin hört någon ekonom säga att det vore en bra idé att i en lågkonjunktur höja skatterna. Det skulle vara intressant att reda ut vad ni stöder er på när ni nu lägger fram förslag på att höja skatterna på arbete mitt i brinnande lågkonjunktur! Mot varandra står i två regeringsalternativ. Det är ett rödgrönt som både ökar budgetunderskotten och höjer skatterna och som därmed driver fram en risk för räntehöjningar och för stora budgetsaneringar som kommer att behövas . Vad vanligt folk skulle märka av detta är framför allt höjda skatter och höjda räntor. Mot detta står en enad regeringsallians med en ansvarsfull ekonomisk politik. En rödgrön politik skulle förvärra och fördjupa krisen. En allianspolitik bäddar för att ska ta sig ur krisen. Valet mellan dessa alternativ borde vara enkelt. 45 () replik: drar stora växlar på resultatet av EU-valet. Det vore intressant att höra analysen av varför mindre än hälften av väljarna är beredda att stödja i ett riksdagsval jämfört med i ett EU-val. Det vore också en intressant analys. Men ni sänker skatten, ja, så att sparandet ökar. Det ger inte fler jobb. Det oppositionen lägger fram förslag på är en ansvarsfull ekonomisk politik som gör att man ökar inkomsterna för dem som har det tufft, och det är stimulerande, till exempel för landets pensionärer. Det är det jag vill fråga om. Den som blir pensionär upptäcker ju inte bara att inkomsten minskar utan också att skatten höjs, så jag skulle vilja fråga varför han anser att pensionärernas inkomster ska beskattas hårdare än löntagarnas. Varför är pensionärerna värda mindre än löntagarna? Förklara varför för landets väljare som också är pensionärer! Varför står bakom detta? Och hur skulle det stimulera, för det har ju inte blivit fler jobb av detta? Orättvisorna är större, och det kanske var avsikten. 46 Utbildningsminister () replik: Till att börja med, , bekräftade du i tv:s partiledardebatt att ni vill höja skatten för alla. lät det som att det var för de rika, men ni vill höja skatten för alla. Du kan väl berätta hur det just nu i lågkonjunktur är en bra politik att höja inkomsterna på arbete! Sedan vill jag rekommendera att läsa LO:s rapport om jobbskatteavdraget. Om hon nu inte tror på och regeringen kan hon väl läsa LO:s rapport. Där står det svart på vitt att jobbskatteavdraget innebär att vi har fått fler jobb i . Man nämner siffran 70 000, det är väl ingen som kan säga exakt, men LO:s ekonomer nämner att det blivit 70 000 jobb på grund av det jobbskatteavdrag som vi har infört. ökar arbetslösheten i , men det betyder att vi utan jobbskatteavdrag skulle ha haft ännu fler arbetslösa. Det du vill göra är att höja skatterna, det vill säga att dra tillbaka jobbskatteavdraget, och då skulle vi få en ännu större arbetslöshet, ! 47 () replik: Jag blev förvånad, för det fanns en minut kvar att prata om pensionärerna, men ta det i nästa inlägg! Det har inte blivit fler jobb i , och ändå låter det som att står här och är väldigt belåten. Jag har också läst LO:s rapport, och i den pratar man om teorin. Också de ser praktiken, vilket landets snart 300 000 fler tappade jobb ser mer än väl, ! Vi pratar också om besked inför nästa mandatperiod där vi är ärliga och säger att också omfördelningen kommer att fortsätta att krävas. Vill man kunna stå upp för att det inte är kommuner och landsting som ska stå för hela besparingarna, som ska fortsätta att säga upp, måste vi också fortsätta att använda skatterna som omfördelande faktor. Var är era besked över huvud taget inför nästa mandatperiod? Men svara på frågan ändå: Varför ska landets pensionärer betala mer i skatt än löntagarna? Blir det sämre på arbetsmarknaden, blir det färre jobb, om skatten är rättvis också för pensionärerna? 48 Utbildningsminister () replik: Det finns inget parti i denna kammare som har lagt någon motion om att det i närtid skulle kunna bli samma inkomstbeskattning på pensionärer och löntagare, utan det är så att även Socialdemokraterna som har accepterat de två första stegen av jobbskatteavdraget också accepterar att det finns en skillnad. Men det är naturligtvis så att vi anser, och det är därför vi har gjort detta, att jobbskatteavdraget ger mer jobb. Det är ju det LO bekräftar. Vi börjar med att skapa mer resurser, och när vi har mer resurser kommer också andra grupper att kunna ta del av det. Vi kommer naturligtvis också i vårt valmanifest att redovisa våra ambitioner när det gäller pensionärerna för kommande mandatperiod. Men jobbskatteavdraget har givit mer jobb, och tror inte på mig så läs LO:s rapport! 49 () replik: trodde att ordet för dagen var mästrande. Jag kan meddela att ordet för dagen är gratulation. Jag vill gratulera . Ni har lyckats. Kunskapsnivån i samhället sjunker . Det gör den genom att ni har skurit ned på komvux. Sedan har ni lagt tillbaka en tredjedel av det ni skar ned och påstår att det är en satsning. Ni har tagit bort rätten att räkna arbetslivserfarenhet som en merit vid valet till högskolan. Ni har minskat de teoretiska ämnena på yrkesinriktade program på gymnasienivå. Ni har sett till att inte möta de avskedanden av lärare och annan personal som sker i skolor i landets kommuner. lägger dessutom fram ett förslag om att förbjuda elever att läsa upp betyg på vuxenutbildningen. Den fråga man bör ställa sig är: Vad är det för fel på kunskap, ? Vilka krav ställer arbetslivet ? Jo, naturligtvis krav på större kunskap. Människor i alla yrken kommer att behöva kunna mer . Dessutom är inte skolans uppgift enbart att utbilda arbetskraft. Skolan och vi alla har också ansvar för att utbilda engagerade kritiskt tänkande samhällsmedborgare. Vi i tycker att kunskap är viktig. Vi vill att varje ny generation ska lära sig mer än den föregående. Men ni visste naturligtvis att nedskärningar på komvux, minskad teoretisk bildning, avskedande av lärare och förbud att läsa in bättre betyg kommer att leda till en lägre kunskapsnivå. Så grattis, ! Ni är på väg att lyckas med ert nyliberala systemskifte. 50 Utbildningsminister () replik: Om sjunkande kunskapsnivåer förtjänar att gratuleras är det vänsterblocket som ska ha den stora gratulationen för de senaste 20 årens politik i . (Applåder) Det är nämligen så att kunskapsnivåerna i svensk skola har sjunkit oavbrutet . Allra mest har de sjunkit i matematik och naturvetenskap, och ungdomarna lär sig mindre och färre främmande språk. Det är en effekt, inte av att ungdomarna på något sätt skulle vara sämre rustade eller sämre motiverade, utan en effekt av den utbildningspolitik som förts. Det är och hans kamrater som är ansvariga för den och inte vi. Det är den vi nu rättar till. Jag är osäker på vad den gemensamma vänsterpolitiken, den rödgröna, exakt kommer att se ut på utbildningsområdet. Ni har tillsatt en arbetsgrupp. Men innan ni är överens får man fråga var och en av er vad som är så bra med det. har två huvudförslag på detta område. Det ena är att alla betyg ska avskaffas och förbjudas. Det andra är att också läxor ska avskaffas i skolan. Kan inte berätta hur dessa reformer skulle medverka till att vi får bättre kunskapsresultat ? 51 () replik: fortsätter att svartmåla den svenska skolan och använder sig av statistik på ett sätt som de flesta bedömare menar är rent lögnaktigt. Kanske är själv ett bevis på att skolan skulle ha behövt förbättras även då gick där. Använder man statistik på det sätt som gör kan man få fram vilka resultat man vill. Men sanningen är den att vad just nu genomför är en sortering som innebär att den stora delen av elever ska hålla till godo med sämre utbildning, med mindre kunskap, medan man ska satsa på en liten del av eleverna som ska få en bättre utbildning och bättre kunskaper. Det här är inte vad samhället eller arbetslivet behöver . Vi behöver öka kunskapsnivån i samhället. Vi behöver återgå till att se kunskap som en tillgång. ser kunskapen som en kostnad. Hans främsta argument för att elever inte ska kunna läsa upp bättre betyg på komvux är att det kostar. Men vad kostar det ett samhälle om kunskapsnivån sjunker? Jo, den kostnaden är oräknelig, . Därför: Mer kunskap och mindre lyckad borgerlig politik skulle leda till ett bättre samhälle . 52 Utbildningsminister () replik: Eftersom felaktigt återger vårt förslag om komvux vill jag nämna vad det verkligen innebär. Elever som har gått igenom en komplett utbildning på gymnasiet, är godkända och har lyckats kommer inte att få gå exakt samma utbildning en gång till bara för att de vill ha ännu högre betyg. Om man däremot blir underkänd får man gå en gång till. Om man vill läsa någonting annat får man också göra det. Jag tycker att det ska vara en rättighet att få gå på komvux och få bli godkänd, men det kan inte vara en mänsklig rättighet att få gå samma utbildning gång på gång tills man får det högsta betyget. Det är där skillnaden finns oss emellan. Den stora utslagningen i svensk skola ligger i att en tredjedel av ungdomarna slås ut från gymnasieskolan, en tredjedel! De slås ut genom att de hoppar av eller genom att de i och för sig går färdigt men blir underkända i slutbetygen. Det beror på att ni har ställt kraven att alla ska tvingas läsa in teoretisk högskolebehörighet. Alla vill inte bli akademiker, , och det är dags att också , som ni kallar , uppvärderar yrkeskunskaper och yrkesutbildningar. 53 () replik: Det tycks vara bara som , efter folkomröstningen om EU, fortsätter att hävda att valen handlar om ja eller nej till . Men jag kan säga som : Jag gratulerar den dag då ni inser att det har hänt något. I förrgår presenterade stolt sin nya skolproposition. Där fanns både vin och vatten. En sak som bekymrar mig är att , liksom övriga ministrar, tycks vara fast bestämd att minska möjligheten för människor att få nya chanser att komma igen och komma tillbaka. Jag tycker att det är ett grundläggande gott tecken på ett samhälle att man ger människor nya livschanser, oavsett om de har gjort fel eller valt fel eller bara tänkt om. handlar det om att stoppa chansen att läsa upp betygen på komvux. vill stoppa överutnyttjandet av utbildning bland ungdomar, man ska få bara en chans. Det finns många exempel på andra saker som har samma inriktning. var det viktigt att ta bort de så kallade 25:4-reglerna för antagning till universitet. Man kan också nämna avskaffandet av korttidsstudiestödet och planerna på att de praktiska linjerna inte längre ska kunna kvalificera för universitetsutbildning, eller varför inte de nya sjukförsäkringsreglerna som gör att många åker rakt ut ur försäkringssystemet utan att få en rimlig chans till rehabilitering. Är det inte i grunden en hänsynslös och ganska obehaglig människosyn som ligger bakom de återkommande inskränkningarna för människors möjligheter till chanser att komma tillbaka? 54 Utbildningsminister () replik: tar verkligen i i sin kritik av de reformer vi föreslår i sin kritik. Jag vet inte om det är brist på egen substans som gör att man måste veva upp så våldsamt. Det normala borde vara att när man går ur gymnasiet med godkända betyg och ska gå vidare till universitet och högskola gör man det direkt. Det här att allt fler kräver att få gå ett fjärde år, på komvux, efter gymnasiet för att de inte är nöjda med de betyg som de fick utan vill ha ännu högre betyg och att det sker i alltmer ökad utsträckning är ett problem. Jag medger att det är ett problem ur resurssynpunkt. För det första kommer unga människor ut på arbetsmarknaden , och för det andra måste vi fundera på resurserna. Även i er värld är resurserna inte oändliga, även om de verkar så när ni är i opposition. Men de är inte det. Man måste fundera över hur de används. Är det rimligt att den som redan har gått igenom en utbildning och är godkänd ska kunna gå samma utbildning gång på gång tills man får det absolut högsta betyget? Det är det vi nu begränsar. Det är klart att man ska få en andra chans och gå på komvux. Vill man höja sina betyg går det att göra på ett annat sätt, nämligen att man tentar upp betygen. Man går in och skriver av ett prov, och så läser man på själv. Men samhället betalar inte utbildningen en gång till. Dessutom har vi möjligheten i att söka in via högskoleprov till högskolan om man inte är nöjd med sina betyg. Det får man göra i ett oändligt antal gånger. Vi har inte bara en andra chans, vi har en tredje, fjärde och femte chans. Jag ser i salen. Redan den socialdemokratiska regeringen argumenterade för den förändring vi nu genomför, men man orkade inte genomföra den. I en artikel som och skrev argumenterade de precis för det här förslaget. Det är inte ett rimligt resursutnyttjande att man ska läsa samma utbildning gång på gång. Man ska ha många chanser. Det är vi för. 55 () replik: Det verkar som om det vore ett stort problem att många ungdomar läser om, som skolministern nu säger, gång på gång. Men så är inte verkligheten. Det är en fullständig vrångbild. Däremot finns det ungdomar som, fast de har kämpat och gått i skolan, upptäcker när de söker in på universitet att de inte når ända fram, att de kanske inte kommer in på de utbildningar som de hade velat. Att det då finns en chans att läsa om vissa av kurserna för att få högre betyg är väl bra och en stor fördel. Risken med system är att det blir ett väldigt taktiserande. Om man ser sista terminen att man kanske inte klarar sig då kanske man går på Icke godkänd. Man kanske väljer att taktisera så att man i stället får Icke godkänd för att få chansen att läsa om. Det är väl ingen bättre utveckling än den vi har , där ungdomar ändå gör sitt bästa. 56 Utbildningsminister ():