prot · GW09132 · 2009-06-15 00:00:00 — Vi fick epitetet vatten- och luftpartiet, vilket väl inte då ansågs som en komplimang. Men kan det visa på att vi var föregångare vad det gäller vår miljö och vårt miljöarbete. Jag ser framför mig en affisch med nuvarande minister och den här rubriken. Förvaltarskap är nyckelbegrepp för oss. Ett hållbart förvaltarskap innebär att vi inte kan förbruka mer resurser än vad som kan ses som räntan på kapitalet. Det kan aldrig vara försvarbart att agera så att vi för alltid förstör förutsättningarna för liv det gäller vårt eget såväl som andra arters. Förvaltarskap innebär att ta ansvar, att hjälpa och stödja också de nationer som inte har samma förutsättningar som vi i att agera. är och ska förbli ett föregångsland. Betänkandet tydliggör detta på ett i mitt tycke mycket ansvarsfullt sätt. Det är den viktigaste milstolpen när det gäller omställningen av och vårt åtagande i det internationella samfundet. Milstolpar och milstenar finns det gott om i mina hembygder. Deras uppgift var att tala om hur långt man hade kommit sedan förra stenen och hur långt det var till nästa. Det handlade om möjligheter till rast, vila och hästbyte. Kanske skulle vi kunna ta bilden här också. Vi har fått ett stort beting till 2050 då inte ska bidra med några nettoutsläpp av växthusgaser. Regeringen har satt upp en milstolpe 2015 för att vi ska kunna se hur de mål som satts upp nås och för att vi ska kunna korrigera om vi behöver göra det. Jag skulle vilja lyfta fram några av de åtgärder som vi kristdemokrater ser som ytterst väsentliga i den här propositionen jag gör på inget sätt anspråk på att vara heltäckande. Inledningsvis vill jag peka på att regeringen har lagt fram en tydlig åtgärdsplan som visar hur en minskning med CO2-ekvivalenter ska åstadkommas till 2020. För att vinna tid kan jag säga att alla kan läsa om det i betänkandet. Men, herr talman, jag har också försökt att se vad en liknande uppställning för oppositionens förslag skulle innebära. Det är inte lätt, men vi har tydligen lyckats i alliansen att räkna samman det till en summa på ca 22,5. Man kan då titta på hur man ska lyckas med det här. Regeringen har varit mycket tydlig i uppställningen och visat på tydliga åtgärder när det gäller de som måste åstadkommas det är ca 20 stycken, om jag har räknat rätt. Vad har då oppositionen sagt? Först och främst måste man se att de rödgröna eller grönröda ser vi det ur ett EU-perspektiv pratar vi väl snart om grönröda vill minska med mer inhemskt än vad regeringen föreslår. Det skulle innebära 5,5 gånger mer effektiva styrmedel än vad regeringen nu har lagt fram förslag om. Hur har då Socialdemokraterna med sina samarbetspartier tänkt sig att åstadkomma detta? Det går inte att gömma sig bakom orden: får regeringen visa hur man vill göra detta. Regeringen har tydligt visat hur man tänker lösa frågan. Hur skulle oppositionens förslag slå mot svenskt näringsliv och förutsättningarna för att ta ansvar för helheten? Någon gav förut miljöministern epitetet näringsminister, och det kanske är alldeles rätt. De två måste gå hand i hand. Vilka skatter eller andra styrmedel kommer ni i oppositionen att ta till för att få era minskningar realiserade? Det skulle vara intressant att se vad det innebär för näringslivet. Hur ska den företagare som verkligen vill ta sitt ansvar och vara delaktig i arbetet för en bättre miljö veta vad som kommer att vara gällande om ni mot förmodan skulle vinna valet nästa gång? Alliansregeringen har i alla fall varit tydlig med vad som kommer att gälla nu och framgent. Det är lätt att tala om allt man vill göra om man inte kan redovisa hur det ska göras och, framför allt, finansieras. Jag hade hoppats på att få höra det , men har det mest varit en lovsång till egna idéer utan ekonomi och en klagosång över vad regeringen gör. Hur ser ni på CO2-beskattningen? Jag läser i motion att man hänvisar till budgetmotionen . Det skulle innebära, om jag har läst rätt, att bensinpriset skulle öka med innevarande år, med och 2011. Är det en gemensam oppositionspolitik? Det är lätt att fastna i det som till synes kan vara detaljer, men jag kan inte låta bli att undra över hur ser på Socialdemokraternas förslag om att införa en skrotningspremie på 25 000 för den som skrotar sin gamla bil och köper en ny. Jag trodde att ville vara bilfritt. Det låter i alla fall så här i kammaren. Jag vill uppehålla mig lite vid en fråga som har större dimensioner än skrotningspremien: flexibla mekanismer. För är det självklart att vi ska använda varje enskild krona på det mest kostnadseffektiva sättet för att förbättra klimatet. Då kan inte faktorn var detta görs vara det avgörande. Det betyder att en stor del av de medel som regeringen satsar måste satsas i andra länder som är i behov av både ekonomiskt och teknologiskt stöd för att ta sin del av betinget och inte behöva göra samma resa som vi i den så kallade i-världen gjort vad det gäller utveckling. Det innebär att biståndspolitik också behöver ha ett fokus som möjliggör satsningar på detta. har som vi ser det en skyldighet att vara med och ge bistånd på ett sådant sätt att stater kan bli mer demokratiska och klimatmässigt hållbara. tror jag faktiskt att det går hand i hand. När det gäller vårt närområde såväl som fjärran öriken är det viktigt att vi satsar resurserna där de gör mest nytta. Följden av vad oppositionen säger blir att skulle komma att slösa med resurser och inte kunna bistå utvecklingsländerna på det sätt som de med rätta både kan be om och kräva av oss att göra. Kassakistan är inte oändlig den heller, i alla fall inte den som jag ser att regeringen har att förvalta. Utkastet till det här betänkandet satt jag vid strand och skrev med får betande i hagen bredvid mig och med skogen i ryggen. Jag satt mitt i det landskap som är så viktigt för ett hållbart klimat, det öppna landskapet med skogen i ryggen. Skogen är en av stora resurser i klimatarbetet, skogen som producent av biologisk mångfald som gör vårt ekosystem stabilare, som utgör källan till våra förnybara bränslen och som är möjlig leverantör av många olika typer av hållbara produkter. Jag gläds åt att läsa några rader i Socialdemokraternas reservation nr 38. Även de ser det på det sättet. Jag kan glädja s-reservanterna med att det som står där har regeringen redan effektuerat i den skogspolitiska proposition som vi beslutade om . Men jag undrar om Per har läst den reservationen med tanke på vad som sades här . Jag vill också kommentera den debatt som varit om den agrara näringens villkor och utifrån vad som blir fallet om vi nu beslutar enligt det förslag som ligger på vårt bord . har hävdat och hävdar att vi alla, individer, företag och näringsgrenar, måste ta vårt ansvar i arbetet med att återställa klimatet. Inte minst jordbruket har en mycket viktig uppgift i det här. Det är en näringsgren som kanske står över alla andra i uppgiften att bevara den biologiska mångfalden och producera hållbara livsmedel och förnybar energi. På s. 33 i betänkandet framgår det tydligt att regeringen också ser det på det sättet och att man har för avsikt att se till att besluta på ett sätt som gör att det inte drabbar näringens konkurrenskraft. var också inne på detta i sitt anförande. Det är inte hållbart att vi inte skulle kompensera, för då förlorar vi på gungorna vad vi tar in på karusellen. Jag är övertygad om att regeringen inser detta och kommer att presentera åtgärder i sinom tid för detta innan det skulle vara . Jag kan inte låta bli att nämna något om energiuppgörelsen också, även om det ligger något utanför dagens betänkande. Men energin är oerhört viktig för klimatet. Jag vill säga här att var en katalysator i uppgörelsen för att få till stånd ett klimatarbete och en hållbar process. Regeringen har genom det beslut man har fattat och den inriktning man nu har tagit tydligt talat om det som och andra tycks raljera lite över att svensk basindustri nu har en tryggad tillgång till energi, men det är en energi som ska vara anpassad till klimatet. Uppgörelsen är historisk och banbrytande. Det är därför med förundran jag läser vad oppositionen skriver i sina gemensamma reservationer. Om man vinner nästa val ska man bjuda in till samtal för att göra en bred uppgörelse. Varför i allsindar börjar man inte med att bjuda till och vara med i det som redan inbjöds till, att ta fram en gemensam uppgörelse? Varför vänta fyra fem eller tio till till, tid som inte finns? Det finns ingen trovärdighet i detta, vilket inte heller oppositionens reservationer har. När jag läser dem slås jag av att inte en enda av dem, vare sig den gemensamma eller de andra, på centrala punkter lyfter framtidsfrågorna på ett sätt som gör att man kan se trovärdigheten i att det håller också ekonomiskt. Man har inte kunnat skriva sig samman, trots att man har haft på sig att hitta en gemensam väg, dessutom ett antal möjligheter att utifrån Klimatberedningens arbete den här mandatperioden och i andra sammanhang skriva sig samman. Varje del i oppositionen verkar vilja välja sin egen tonart. Övning för att hitta harmoni och samklang verkar inte ligga för oppositionen, till skillnad från en alliansregering som verkligen är samstämd och samövad i dessa frågor. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. 79 PER () replik: berömmer sig och regeringen för att man har visat så extremt tydligt hur man ska göra för att minska utsläppen. Jag skulle vilja uppmuntra alla som har tillgång till propositionen att slå upp s.60. Där står det väldigt tydligt redovisat vad man har tänkt sig att göra. Där blir det också väldigt tydligt att nästan det mesta av det som är målet redan är gjort. Det har gjorts av tidigare regeringar. Det är redan beslutad politik. Sedan tillkommer lite grann som redan är beslutat av EU som inte heller regeringen står bakom. Det är nästan som ska göras utomlands av de 20. Det är oklart hur och oklart hur det ska finansieras. Frågan är väl om det ska fortsätta att vara bistånd som man tar av för att finansiera de här åtgärderna. Det vore intressant att höra hur och ställer sig till att man minskar biståndet som går till demokratiarbete, utbildning och fattigdomsbekämpning för att göra klimatåtgärder utomlands som minskar de svenska åtgärderna. Är det en etisk politik? Det skulle jag vilja fråga. Om man drar bort allt som redan är gjort är det koldioxidsläpp som det ska minskas med. Det ska göras inom det man kallar för utvecklade ekonomiska styrmedel. Hur tydligt är det? Hur mycket är det som koldioxidskatterna ska höjas för att åtgärda ? Vilka exakta styrmedel ska man använda? Det finns ingen tydlighet i det över huvud taget. Det är extremt otydligt. Det är ingen skillnad gentemot oppositionen. Skillnaden är att vi har en högre ambitionsnivå. Skillnaden är dessutom att vi har visat i tidigare regeringsarbete att vi klarar av att driva en hård klimatpolitik och till och med överträffa de mål vi har satt upp. Jag skulle gärna vilja ha svar om tydligheten. Vad består den i? Vilka är de tydliga styrmedlen som ni ska använda er av? Och hur mycket kommer koldioxidskatterna att höjas med i en borgerlig regering? 80 () replik: För det första har vi en regering som verkligen står bakom de gemensamma beslut som vi har fattat i den europeiska unionen, och vi driver på att bli ännu tydligare och vassare i det sammanhanget. Per hävdar att vi inte skulle stå bakom detta. Sedan är det precis som Per säger, eller jag kanske ska säga att jag vänder det precis tvärtom. Som jag sade i mitt anförande ser jag ingen motsättning när det gäller klimatarbete, ett demokratiarbete och ett hållbart arbete för länder med mindre goda förutsättningar än vi själva. Om det sedan kommer att beröra biståndspengar må det väl vara utifrån att man där i så fall har prövat det i förhållande till andra biståndsprojekt som också kräver resurser. Jag tror nämligen att de här länderna behöver ha en hållbart utbyggd vetenskap och hållbara utbyggda brunnar. Vad är det om inte till viss del ett klimatbistånd? I så fall har vi ägnat oss åt det länge i det här landet, och med rätta, tycker jag, både som person och som kristdemokrat. Vi har ett mycket stort ansvar för människor i tredje världen, för att de ska få ett betydligt bättre liv än det de har . Vi har varit en del av orsaken till att det ser ut som det gör, tyvärr. När det gäller de två miljoner tonnen finns det tydliga exempel på hur vi vill förändra beskattning och hur vi vill förändra bland annat det jag var inne på, de undantag som finns . Som jag sade är det ca 20 punkter i sammanhanget som tar upp vad vi vill göra för att förändra. Det kan man med fördel läsa om man läser propositionen. Men i motionerna från er med flera handlar det om att vi förutom det ni säger att vi ska göra internationellt ska göra betydligt mer hemma. Jag ser inte en enda förklaring till vad. 81 PER () replik: De förtydliganden som jag frågade efter fick jag inte. Jag utgår från att den tydlighet som pratade om inte finns i verkligheten. Det är precis så otydligt som jag befarade att det skulle vara. Jag har absolut inte sagt att vi ska bryta mot några EU-beslut. Vi står självklart bakom den klimatpolitiken. Vi vill att man ska göra den ännu mer intensiv och långtgående, vilket vi har drivit även på EU-nivå. Det intressanta är att säger sig vara ett solidariskt parti som vill hjälpa fattiga människor i andra delar av världen. Men det man i verkligheten har gjort i den regering som ingår i är att minska biståndsbudgeten med och använda de pengarna till att göra klimatarbete internationellt som man sedan använder för att slippa vidta åtgärder i . Jag kan inte förstå att det kan vara förenligt med etik att man behandlar biståndet på det sättet. Det är ändå så att biståndet används till väldigt viktiga insatser runt omkring i världen. Det handlar om att göra insatser för att öka utbildningen för fattiga människor. Det handlar om demokratiarbete i länder som har bristande demokratisyn. Det handlar om katastrofbistånd till människor som svälter. Men man tar bort pengar från det ordinarie biståndet och använder dem till internationell klimatpolitik. De minskningar som man därigenom gör använder man för att slippa vidta åtgärder i . Jag tycker att det är en väldigt konstig etik man ägnar sig åt på det sättet. har tagit ansvar för det. I vår budget sade vi att vi ska göra minst lika mycket insatser internationellt för klimatet, men lägga dem utöver biståndet. Vi tänker inte minska biståndsbudgeten för att slippa vidta åtgärder. Vi tar ytterligare pengar som vi avsätter i statsbudgeten för att göra klimatinsatser, men behåller dessutom det ordinarie biståndet, som enligt alla bedömare kommer att bli ännu viktigare , eftersom klimatförändringarna kommer att påverka matsituationen. Detta kommer att skapa klimatflyktingar, och de kommer även att behöva ordinarie bistånd. 82 () replik: Jag tror att Per och jag på ett sätt gemensamt kan beklaga att biståndspolitiken är reglerad genom en procentsats, vilket gör att vi inför kommande år har mindre resurser till biståndspolitiken. Men för att klara katastrofer och för att klara att få demokrati i ett samhälle är det mest väsentliga att vi har förutsättningar för ett hållbart producerande av livsmedel och att vi har tillgång till livets mest nödvändiga sak, det vill säga rent vatten. Detta är inte en konfliktyta mellan det som är traditionell biståndspolitik och det som är klimatpolitik, om vi nu vill använda det begreppet. Däremot tror jag att vi gemensamt kan ta vidare att det är viktigt att vi satsar resurser på det här och att vi gör det på det ekonomiskt försvarbara sätt som regeringen nu har valt att göra, där vi använder resurser på det mest optimala sättet för att bistå utvecklingsländerna till att få en mer hållbar livssituation ett mer hållbart klimat kan vi kanske inte få på det sättet och att vi också gemensamt satsar resurser på forskning. När det gäller det övriga som Per var inne på tidigare kan man läsa att det finns ett antal konkreta exempel på förändringar vad gäller beskattning av fordon, vad gäller den tunga drivmedelssektorn, vad gäller att vi ska ha fossilfria fordon och satsa resurser på forskning och utveckling för att få fordon som kan gå på el och så vidare och inte minst vad gäller det jag berörde sist i mitt anförande: Uppgörelsen om klimat och energi mellan partiledarna i alliansen ger grunden för att vi kan ta fram det här tjugotalet åtgärder. 83 () replik: Jag förstår att ägnar 12 av sina åt att tala om oppositionens politik. Det skulle jag också ha gjort om jag ägnat åt att få fram en klimatproposition och kommit med ett så tunt resultat som detta. Varje gång vi har stått i talarstolen i denna kammare har jag sträckt ut handen till regeringspartierna, och varje gång vi från Socialdemokraterna och oppositionen har träffat regeringen har man sänkt sina nationella mål. Man blir lite rädd då för att fortsätta att träffa regeringen, rädd för att regeringen än en gång ska sänka sina ambitioner. Senast var regeringspartierna överens i Klimatberedningen om nationellt, men lyckades sänka det ned till . Vi får hoppas att ni inte hinner träffas i alliansen innan vi klubbar det här , för då kanske ni vill sänka ambitionerna ytterligare. ondgör sig över att de tre oppositionspartierna har olika budgetalternativ. Det kan man göra. Jag kan upplysa om att det var så även för allianspartierna i opposition. Ditt parti ville då sänka bensinskatten och var inte överens med exempelvis , som har miljöministerposten. Jag måste fråga : Vilken CO2-skatt blir det ? Det framgår inte av propositionen. Du påstår det, men det framgår inte. Vilken blir CO2-skatten? Vilken blir bensinskatten med alliansregeringen? Du gläds åt att industrin är glad. Det är väl bra! Men känns det inte lite märkligt att är missnöjt, men är nöjt, att Världsnaturfonden är missnöjd, men gruvindustrin är nöjd, att är missnöjd, men jublar? Har ni verkligen hamnat rätt i avvägningen? 84 () replik: För att börja lite raljant: Det är skönt att någon är glad över vad regeringen har gjort, att inte alla surar! I nästa andetag kan jag konstatera att jag tror att de aktörer som har jublat över regeringens förslag också har insett att det för dem kräver rätt mycket jobb att göra detta. De kommer själva att behöva investera i till exempel gruvindustrin. Petroleumindustrin måste tänka nytt och annorlunda för att producera en annan typ av bränsle. Detta kommer att kosta dem också. Jag tror bara att de ser en viss realism i att det här är den väg framåt som gäller. Jag tror att jag skulle ha varit mer förvånad om SNF och övriga nämnda skulle ha jublat. Deras uppgift är att pocka på mer, bättre! utifrån de förutsättningar de har. De är organisationer som har det till sin uppgift. För att förekomma har jag min privata tjänst i en organisation som också har framfört synpunkter på detta. Jag kan konstatera att har en viktig uppgift i att vara lobbyist i de här sammanhangen. Jag delar inte alla uttalanden som ärkebiskopen med flera har gjort, men jag kan se att han har uppgiften att delta i den politiska debatten utifrån sina förutsättningar. Jag undrar hur använder klockan. Om jag tittar på mitt utkast kan jag väl säga att jag möjligtvis använde åt att tala om oppositionen i det här sammanhanget. Jag beklagade just att man inte ville vara med i uppgörelsen. 85 () replik: Vi vill gärna göra upp med regeringen. Men vi vill göra det på grundval av en ambitiös klimatpolitik, den som Forskarsverige, våra internationella förpliktelser och det samlade Folkrörelse- och Miljösverige kräver av oss, inte på grundval av vad , gruvindustrin och kräver av oss. Därför har vi inte kunnat göra upp med regeringen. Jag ställde en fråga till : Vilken blir bensinskatten med regeringen? Du ondgjorde dig över att vi var oense om det medan ni var överens om det. Jag skulle gärna vilja ha svar på den frågan. Vilken blir bensinskatten med alliansregeringen? 86 () replik: Jag hoppas att jag står här som representant för en del av svenska folket, inte för petroleumindustrin, SNF eller några andra aktörer. Här har vi att ta ansvar för helheten. Om sedan en del är nöjda och andra missnöjda får vi väl utvärdera det. Men jag tror också att det kan vara ett sätt att se att vi måste tänka på helheten. Jag tror att skulle ha resonerat på ett annat sätt om han hade varit i regeringsställning, vilket han inte är . När det gäller skatten tror jag också att det framgår ganska tydligt av betänkandet utifrån att man där skriver att man inte kan utesluta detta. Därmed gäller det såvitt jag har kunnat förstå inte 2010, men världen är föränderlig. Däremot finns det en uppräkning av CO2-skatten som naturligtvis kommer att ske också. Sedan kan jag beröra det som Ygeman var inne på i sitt förra inlägg. har väl fått omvärdera utifrån hur världen ser ut. Jag är den första att vara glad för att vi har gjort det. Som jag hänvisade till i mitt första inlägg har vi som majoritet i mitt parti haft klimatet för ögonen i det vi gör. 87 Miljöminister (): Den ekonomiska krisen och klimatkrisen kräver en vändpunkt med ny resurseffektivare teknik, miljöinvesteringar och ekoeffektiv ekonomi för jobb och tillväxt. Satsningen på ekoeffektiv ekonomi kommer att vara en av de viktiga frågorna under det svenska ordförandeskapet. I själva verket är den ekoeffektiva ekonomin vägen ut ur krisen, både klimatkrisen och den ekonomiska krisen. Den drev ju på EU:s klimatpolitik. Det ledde till att EU har antagit de mest radikala klimatmålen som någon ländergrupp i världen har presenterat. riksdag är nu på väg att anta en politik med de mest långtgående klimatmålen i EU. När leder EU är målet att EU ska höja sin ambition till att minska utsläppen . Målet i är att nå en överenskommelse som omfattar alla världens länder och som håller tvågradersmålet inom räckhåll. I har regeringen vänt sig till hela det svenska samhället. Vi har haft dialog med fackföreningsrörelsen, med arbetsgivare, med branschföreträdare, med ideella organisationer och med miljörörelsen. Vi samlade några av främsta experter på klimatområdet i Vetenskapliga rådet. Det lade den vetenskapliga grunden för de mål och den politik nu är på väg att anta, även om den går klart längre. Alla riksdagspartier medverkade i Klimatberedningen. har som första industriland presenterat en konkret plan för att fasa ut beroendet av fossil energi. Klimatutsläppen ska minskas . Om ska inte längre ha några nettoutsläpp alls. Vi ska ha en fossiloberoende fordonspark . Användningen av fossil energi för uppvärmning fasas ut . ska hälften av energin vara förnybar. Vindkraften nära nog tiodubblas , och därmed utvecklar vi också ett ytterligare ben för elförsörjningen. Vid sidan av vattenkraft och kärnkraft har vi också förnybart, framför allt vindkraft. Kärnkraften kommer att stå för av energin, den förnybara energin för . Vi har satt upp mål som gäller utanför EU:s utsläppstak. Dessutom kommer ju taket för EU:s utsläpp att sänkas. Totalt sett betyder regeringens politik för räkning i minskade utsläpp, men vi redovisar det som vi kan styra över nationellt, precis som sade. Det betyder också att det är långt högre än det som den förra socialdemokratiska regeringen redovisade med sina för räkning. snubblade grovt på den punkten och tog fullständigt miste om procentsatserna. Det är nog typiskt för den här debatten. Min fråga , efter att ha lyssnat på er i inlägg efter inlägg, är: Kan ni räkna upp något EU-land som har en högre målambition än den svenska? Kan ni räkna upp något EU-land som kommer till lägre utsläpp än till 2020? Han redovisade den mål. Efteråt sade han lite retoriskt: Vad kan man säga om det? Att det är fantastiskt. Han hade då inte lyssnat till . Ed Milliband, den brittiska miljöministern, var en av de första som gratulerade mig till det här när jag kom till de överläggningar vi sedan hade.