prot · GW0996 · 2009-04-02 00:00:00 — Jag är inte säker på att en stor utredning i sig skulle ge särskilt mycket ökad kunskap eftersom vi har en så pass snabb omstrukturering av det svenska jordbruket. Vi har också en snabb omstrukturering av EU:s lagstiftning och EU:s stödprogram när det gäller jordbruket etcetera. Jag skulle nog förorda den modell som vi arbetar efter, nämligen ett kontinuerligt utbyte med företrädarna för de areella näringarna. Det tror jag skulle ge minst lika mycket. Om man gör en stor utredning brukar den bromsa utvecklingen under kanske ett eller , beroende på hur den tar, eftersom alla väntar på utredningen. När den väl läggs fram är den redan passé och har därmed inte så stort värde. Jag vet att Socialdemokraterna älskar dessa stora ansatser, men jag tror att det är bättre med en fortlöpande utveckling som man noga följer. Beträffande att ta sats vill jag säga att jag tror att det är oerhört viktigt för skattebetalarna att vi ser till att minska stödet till CAP, alltså till den gemensamma jordbrukspolitiken, och det av minst två skäl. Det ena är att vi kan öppna upp för ökad frihandel. Det andra är att det ger ökat fokus på konsumentens förhållande till producenten. Att gå omvägen via politiken är dyrt, krångligt och besvärligt. Vi är, som sagt, ganska långsamma av oss, och det ska vi vara eftersom vi sysslar med lagstiftning. Jag eftersträvar alltså en ökad marknadsordning där konsumenter och producenter kommer närmare varandra. Dessutom finns det ingen bättre affärsidé, alla kategorier, än just livsmedelsproduktion. Alla människor behöver mat minst . Det finns inget annat som är lika värdefullt, utom möjligtvis vatten och luft, men de finns inte till försäljning. 150 () replik: Jag håller med i synen på att vi ska minska budgeten för jordbruket. Vi behöver också mer öppenhet, en mer genomskinlig jordbrukspolitik, så att det blir klart och tydligt för oss konsumenter vad det är vi betalar för. Det tror jag är mycket viktigt . säger att det inte behövs någon stor utredning för att stapla upp arbetet samt att processen måste pågå. Men det är just det som behövs. Vi behöver sätta oss ned och tillsammans över partigränserna fundera och göra analyser och bedömningar. Där kan våra duktiga expertmyndigheter vara med och hjälpa oss att formulera en svensk ståndpunkt. Inte minst behövs en svensk målsättning. Vilken målsättning har vi? lever vi, som jag sade i mitt anförande, efter mål som är satta . Jag tror att det behövs nya mål i enlighet med hur det ser ut . Jag tycker inte att det räcker med en referensgrupp. Hälsokontrollen var en halvtidsöversyn, och där räckte det med en sådan referensgrupp. Det som krävs är att vi tar ett rejält tag i detta. Jag är ledsen att och regeringen inte tycker att det behövs en kraftfull utredning där vi tillsammans sätter oss ned och arbetar. kanske inte vill ha en bred samsyn. Ni inom borgerligheten vill kanske köra ert race och vill att vi i oppositionen ska opponera. Jag tror inte att det är bra för en långsiktig jordbrukspolitik. 151 () replik: Jag håller med om att det behövs genomskinlighet, eller som det med ett fint ord heter, transparens, så att man ser vad man betalar för. Det behövs bra information till konsumenten som bygger på frivillighet. Det är faktiskt frivilligt att märka precis hur mycket man vill. Uppenbarligen gör man det vid Värmlandsmjölk det är bara att gratulera och det fungerar alldeles utmärkt utan lagstiftning. Varför ska vi in och klampa i det som vi inte behöver? Nej, låt marknaden sköta det. ändrades det från en stor jordbruksutredning till en stor analys. Jag vet inte vad skillnaden egentligen är. Om vi säger att vi skulle göra en stor utredning om hur vi ska ställa oss innebär det att vi ska ponera vad det är som gäller . Jag vågar påstå att ingen i denna sal har en aning om hur jordbrukspolitiken ser ut . Därför tror jag att det gäller att ha den tydliga inriktningen att vi ska minska budgeten, minska krånglet samt öka konsumenternas makt genom att skapa närhet till producenterna. De stora guidelinesen ska vi verkligen mejsla ut, och till det tror jag inte att vi behöver ha en utredning. Det är bara onödigt. Genom den kommunikation som vi nästan dagligdags har i utskottet, och även när LRF, med flera bjuder in, har vi ett fortlöpande nätverksutbyte av information. Jag har så här långt inte bedömt att vi behöver sätta oss ned och göra ett riktigt avstamp. All modern utveckling visar att man måste planera som man producerar och förändrar eftersom utvecklingen går så snabbt. kunde man sitta ned och fundera och sedan komma ut och göra någonting, men är förbi. 152 (): Det som började med en amerikansk bolånekris spred sig via den finansiella sektorn till att bli en världsomfattande ekonomisk kris, vilket knappast undgått någon. har den ekonomiska krisen också nått det svenska jordbruket, även om det skett med en viss tidsmässig förskjutning jämfört med andra branscher och näringar. Det svenska jordbruket har haft höga räntekostnader , höga priser på insatsvaror och för all del även höga avvecklingspriser. De tvära har förändrat förutsättningarna för vårt svenska jordbruk. Därtill har kommit höga kostnader för anställda, vilket gjort att man varit hårt trängd. Det har varit svårt att få tag på kompetent arbetskraft trots att vi haft en hög arbetslöshet i , även om den sjunkit . Alla som talar om ett epokskifte inom mjölksektorn under ett prisrally har tvingats tänka om. Världsmarknadens underskott på mjölk har bytts ut mot ett överskott, och det har dragit ned priserna. Trots det får vi inte en ökad marknadsanpassning, vilket beslutades i samband med hälsokontrollen . Det är varken rimligt eller hållbart att mjölkproducenternas lönsamhet ska regleras från sammanträdesrummen i i stället för av utbud och efterfrågan på marknaden. Därför välkomnar jag att den svenska jordbruksministern var med och försvarade EU:s planerade avveckling av mjölkkvoterna vid förra jordbruksministermötet. Genom att begränsa exportstöden och interventionsköpens betydelse för EU:s mjölkbönder kommer såväl producenter som konsumenter att kunna stå som vinnare den dag konjunkturen väl vänder, för den dagen kommer. Jag vill något beröra landsbygdsprogrammet. Ett exempel som jag vill nämna är att regeringen stridit för ökad marknadsanpassning av jordbruket genom arbetet med hälsokontrollen. kommer att omfördelas, från första till andra pelaren, . Pengarna ska i ökad utsträckning gå till angelägna miljöåtgärder inom klimat, vattenresurser, biologisk mångfald och förnybar energi. Det kommer att göra det enklare för både vanliga människor och för enskilda jordbrukare att förstå syftet med den gemensamma jordbrukspolitiken. Jag vill lite grann beröra den diskussion som har varit kring klimatfrågan i stort, men även regeringens klimatproposition, som heter En sammanhållen klimat- och energipolitik. Efter det senaste årets sänkta världsmarknadspriser på jordbruksvaror och jordbrukets hastigt försämrade lönsamhet är det förståeligt att reaktionerna från lantbruket på klimatuppgörelsen, som blir en proposition, som ska klubbas i , har varit starka. Vi ska nog ändå se det i ljuset av att den här förändringen, som gäller energi, som orsakar klimatutsläpp, kommer att ske i omgångar. Det betyder att den ganska extrema ekonomiska situation världen befinner sig i förhoppningsvis hinner normaliseras innan de ökade kostnaderna träder i kraft genom första steget av tre steg. Oavsett när konjunkturen vänder kan vi dock vara säkra på en sak: eller senare måste någon betala notan för klimatförändringarna. Av energi- och klimatpropositionen framgår det tydligt att jordbruket och de gröna näringarna kommer att spela en stor roll i att minska klimatpåverkan och delvis redan har gjort det. Totalt satsas 250 miljoner på insatser i de gröna näringarna. De pengarna ska gå till att ställa om samhället för att möta klimatförändringarna. Det betyder bland annat att ska gå till arbete med att stoppa nya sjukdomar på djur och växter som klimatförändringarna för med sig. Ofta vet vi inte exakt vad det kommer att innebära . Men jag är glad att den delen finns med här. Det finns också som ska gå till att energieffektivisera inom de företag som berörs av propositionen direkt. I energi- och klimatpropositionen framgår det också att framtida skattehöjningar på energi- och miljöområdet för företag och hushåll ska balanseras av motsvarande skattelättnader. Det är också rimligt att den som förorenar ska betala. Det ska inte bara gälla de gröna näringarna. Det är rimligt. Vi vet också att regeringen har flera olika spår där man kommer att komma vidare med att balansera det här för just de gröna näringarna. Jord- och skogsbruket är en viktig del i vårt gamla lands möjlighet att möta utmaningen i klimatfrågan. störs jag, fru talman, av att det står i att jordbruk är en miljöstörande verksamhet. Det känns ibland stötande. Jag förstår naturligtvis varför skrivningen har kommit fram en gång, men som en del duktiga talare före mig har uttryckt är lantbruket en viktig del av vår utveckling, inte minst för sunda och säkra livsmedel. Jag vill prata lite grann om betesmarkerna också; den frågan är aktuell. Det handlar om stöden för de svenska betesmarkerna. Jag tror att alla härinne är överens om att är väl lämpat att bedöma vilka hagar som är värda att skydda i det egna landet. Jag är övertygad om att alla här känner frustration över den byråkrati som vill styra hur många träd i det här fallet som ska få finnas och inte finnas i våra beteshagar. Det är inte regeringen som betalar ut EU:s jordbruksstöd. Därför måste vi anpassa oss till . Dem har vi varit med och tagit fram. Glädjande nog lyckades vår jordbruksminister i samband med hälsokontrollen nå en överenskommelse som går ut på att har rätt att ha fler än 50 träd per hektar på jordbruksmark. Den mark som faller utanför systemet med gårdsstöd har möjlighet att få miljöstöd. får föra över pengar från gårdsstödet till miljöersättningar. Förhoppningsvis ska dessa undantag från kommissionen gälla hela budgetperioden ut och göra det möjligt att de mest värdefulla markerna även i fortsättningen ska kunna hävdas. I och med att de höjda miljöstöden börjar gälla ska inte heller jordbrukarna behöva drabbas av något slags glapp. Det är jag också glad över. Några ytterligare förhandlingar är det inte tal om i den här frågan, eftersom EU har underkänt det gamla systemet. Det är så med många saker; man måste lämna det gamla för att komma vidare. Då får man möta något nytt. Skulle vi bryta mot reglerna riskerar att få betala i böter. Det är ungefär lika mycket som LRF säger att en del av de ökade utgifterna för klimatförändringarna utgör. Vi ska inte dra på oss böter och obehag i onödan. Dessutom riskerar den enskilde jordbrukaren att bli av med hela sitt gårdsstöd. Jag tycker att vi ska vara nöjda med uppgörelsen som jordbruksministern lyckades få igenom och lägga krutet på viktigare och större frågor och till exempel vara nöjda över att regeringen har tagit tag i frågan om tvärvillkor, vilken hade kunnat drabba många lantbrukare mycket hårt. Jag vill nämna något om matlandet . Trots ekonomisk kris växer den svenska livsmedelsexporten så det knakar. ökade den med jämfört med . Räknar man primärproduktion och logistik står livsmedelsindustrin för av svenskt näringsliv. Det är glädjande siffror! Jag har väl sagt i den här talarstolen, fru talman, att det här kanske inte är det allra viktigaste. Men det är naturligtvis så att när vår egen inhemska produktion utsätts för en mycket stark import är det klart att också får bli smartare på den planhalvan. Jag kanske får revidera vad jag har sagt här tidigare. Regeringens vision om matlandet tycker jag känns fräsch både visuellt och i verkligheten. Det handlar om att kunna erbjuda både vår egen marknad och omgivningen mycket fräscha, sunda och säkra livsmedel. Vi kan vara stolta över den livsmedelsproduktion vi har i . Vi ska värna den och inte tumma på de regler vi har , för att stärka den ytterligare. Genom att vara bäst i världen på färskpotatis, jordgubbar, sparris med mera kommer svenskt jordbruk att kunna plocka marknadsandelar. Men det kommer inte att göra sig självt, utan det krävs entreprenörer, starka duktiga företagare, kloka djurskötare, människor med djuröga, människor som känner matjorden mellan fingrarna och därefter kan avgöra när det är dags att så. När jag hör måsarna här utanför är det inte utan att jag känner att det är dags att gå ut och plocka sten, vilket våra förfäder och anmödrar också har gjort före oss. Vi får fortsätta ett tag till! Jag tycker att det är ett trevligt läte vi hör här. För den som inte ser och framför allt hör debatten på plats kan jag säga att det är måsarna som gör sig gällande. Det finns fler frågor. Man kan fundera över vad regeringen har gjort bra och mindre bra; det får väl oppositionen prata om i så fall. Jag tänker på regelförenklingsarbetet, som har gett i runda tal 250 miljoner för lantbruket. Det ska kanske vägas mot kostnadsökningarna som har skett. Att mulens marker är viktiga vill jag också understryka, och inte minst att vi har ungefär en och en halv miljon hektar som vi egentligen förlägger utomlands genom de importerade livsmedel vi har. Jag vill lägga perspektivet på att vi kan göra mer i . Vi har gjort en hel del i förenklingsarbetet, men vi måste göra mer för att de svenska lantbrukarna ska få känna framtidstro och våga satsa. Svenska idisslare och så kallade marginalmarker är alldeles avgörande för vår långsiktiga förmåga att ta ansvar för vår egen mat. Det krävs en hel del nytänkande. Vi sitter sannolikt inte på alla svar just här och . Men en del av dem har redovisats i betänkandet. Vi har blivit uppvaktade på olika sätt av LRF. Vi har haft mjölkbönder som har uppvaktat oss, och vi har tittat på deras räkenskaper. De har en mycket kärv och tuff situation just . Det är fler än fordonsindustrin som far illa i . Jag tänker på , , och andra mjölkbönder som sliter hårt, jobbar mycket hårt, säger upp sin personal och har ett stort och tungt ansvar gentemot sina djur och sin familj. Jag önskar att våra beslut i kammaren kommer att vara så kloka att de orkar fortsätta över den svåra puckel som finns just . Det gör sig inte självt. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationerna. 153 (): Dagens betänkande tar bland annat upp tvärvillkoren och kontrollvillkoren, landsbygdsprogrammet och reformeringen av EU:s jordbrukspolitik. Det finns ett antal reservationer, och det finns också tre mycket fascinerande särskilda yttranden från oppositionen. Jag har lagt yttrandena bredvid varandra och granskat dem för att se sambanden, se vad som stämmer och vad som inte stämmer. Jag kan konstatera att de gemensamma nämnarna i jordbrukspolitiken är mycket få. Socialdemokraterna delar i många stycken alliansens syn på jordbrukspolitiken vad gäller reformeringen av jordbrukspolitiken, mångfalden på landsbygden, diversifierat företagande, konkurrenskraft, ökad frihandel och att ekoodling inte är den enda formen, utan kan gå hand i hand med ett klimatsmart hållbart konventionellt brukande. avviker mest från sina rödgröna vänner. Man förordar åternationalisering av jordbrukspolitiken och har liten eller ingen tilltro till folkvalda i . Man vill införa odlingsförbud i kustområden, trots att det är just växande gröda som har förmåga att binda och förhindra läckage. Man är negativ till säljfrämjande åtgärder. Frågan är om regeringens satsning på 8 miljoner i marknadsfrämjande åtgärder i syfte att främja just ekologisk livsmedelsproduktion inte heller accepteras av . ser slutligen jordbruket som en viktig motor för produktion av mat, energi och miljötjänster. Man vill se en rättvis politik i EU och ett välutformat miljö- och landsbygdsprogram. Slutligen önskar man utveckla det ekologiska jordbruket och den småskaliga slakten. I bjärt kontrast till oppositionen presenterar alliansregeringen en sammanhållen politik också på detta område. Vi tog tag i riksrevisorernas kritik vad gäller flera brister i tvärvillkorskontrollerna. Det var en kritik som nota bene rör tiden . Bland åtgärderna var bland annat förflyttningen av djurskyddskontrollen från kommunerna till länsstyrelserna. Syftet var att uppnå en likvärdig och effektiv kontroll över hela landet. De initialsvårigheter som uppstått vid flera länsstyrelser tar regeringen på största allvar. Dem följer vi upp, och vi ser vilka åtgärder som måste vidtas. Syftet med detta är att säkra ett gott djurskydd i hela landet och att ambitionsnivån definitivt inte ska sänkas utan vara fortsatt hög. Vad gäller djurtransporter kan det vara värt att påpeka att såväl ökade kontroller som tydliga sanktioner kan vara befogade. Det seminarium som vi hade gav verkligen tydligt bevis för det. Där vill jag för övrigt tacka som tagit initiativ till det seminariet. Regeringen och jordbruksministern har tagit upp frågan om gäss som dunplockas. Den frågan har tagits upp i EU och också direkt med jordbruksminister. Plockningen visade sig strida mot ungersk lagstiftning och är nu föremål för rättslig prövning. Kommissionen i EU har tack vare den inlett en studie om vilka metoder som förekommer i medlemsländerna i fråga om gåsproduktion. Det är med andra ord viktigt att arbetet med att upprätta ett gott djurskydd fortsätter såväl i vårt eget land som i omvärlden. Det är något som vi alla och vi som folkpartister givetvis är mycket angelägna om att kämpa för. Landsbygdsprogrammet kommer att betyda oerhört mycket för att få en hållbar utveckling på landsbygden. Det gäller både miljövänlig produktion, djurvälfärd och förädling. Landsbygdsprogrammet innehåller 35 miljarder . Det innebär att det exempelvis finns ersättningar för slåtter och betesvallar, ekologisk produktion, fånggrödor och skyddszoner men också för att ersätta de hagmarker som inte beviljats stöd på grund av . Det är en fråga som har lyfts fram här av flera talare. Denna lösning, som också nämnde, framförhandlades av jordbruksministern. I samband med reformering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik är alliansregeringen mycket tydlig. Vi har en positiv syn på de viktiga areella näringarna och anser att vi har mycket kompetenta företagare inom dessa näringar med stort engagemang, ansvar för ett gott djurskydd och hållbara brukningsmetoder och en öppenhet att också diversifiera sina företag. Alliansregeringen driver på för att reformera EU:s jordbrukspolitik mot en ökad marknadsorientering. Vi satsar på att förenkla och möjliggöra för företagande. Vi ser utvecklingen av landsbygden och många nya företag inom exempelvis småskalig livsmedelsproduktion, turism och energiproduktion som otroligt viktiga satsningar. Vi anser att det är viktigt att brukningsmetoderna alltmer inriktas på ett hållbart nyttjande som bidrar till att miljömål uppnås. Vi lyfter i alla dessa sammanhang fram Greppa näringen och Odling i balans. Det finns givetvis också andra som driver utvecklingen i rätt riktning. Sist men inte minst driver vi frågan om solidaritet med fattiga länder. Frihandel är viktigt. Protektionism måste bekämpas. Vi måste möjliggöra odling i tredje världen då ett lands välstånd börjar med ett väl fungerande jordbruk. Det handlar om att få bort exportsubventioner och att möjliggöra för den afrikanske bonden att både kunna producera och också få avsalu för sina produkter, oftast på den lokala marknaden. Kvinnans roll i dessa sammanhang kan inte nog betonas. Därför är det så värdefullt att kvinnornas företagande och äganderättsfrågor lyfts fram också i biståndspolitiken. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 154 () replik: Jag tänkte att jag skulle kommentera landsbygdsprogrammet. Det är lite intressant att alla vill ta åt sig äran. Jag vill passa på att säga att det arbetades fram av den tidigare regeringen med som påhejare, och vi fick ännu mer pengar till det. Det är kul att det är något som vi alla har gemensamt, att vi tycker att pengarna är värdefulla där. Jag har lyssnat på debatten här och hört väldigt många intressanta saker. Allting är inte heller enhetligt från alliansens sida. refererar nu till vad som sagts i betänkandet från oppositionens olika partier. Det var inte speciellt mycket som var motsägelsefullt i de olika särskilda yttrandena från oppositionen. Det skulle möjligtvis vara att talar om åternationalisering. Det kan man naturligtvis se som något stort. Det är lite intressant med hur vi alla slår vakt om vår egen produktion som vi vill vara med i den europeiska jordbrukspolitiken. Det är ganska intressant. Vi säger att svenskt är bra, att vi ska köpa svenskt och närproducerat så att vi vet vad det står för. Det är precis som också andra länder i resonerar. Vi pratar lite grann med kluven tunga. Vi vet också att jordbruksgrödor, det vill säga livsmedel, inte är likadant som skor, tegelstenar eller vad det nu är man vill transportera. Det är någonting helt annat. Jag tänkte gå in på frågan om gårdsstödet. Vi har i hälsokontrollen haft diskussioner om vart hektarstödet ska gå. Det har inte riktigt landat . När jag läste på såg jag att rekommendationen ligger någonstans vid . Jag undrar som det är någonting som jag kan få en kommentar till. 155 () replik: Det blir en replik till, så har möjlighet att återkomma. Jag svarar på de första frågeställningarna. De var tillräckligt många. Vi är för frihandel. Det är på något sätt en grundläggande värdering som liberalerna har och som vi delar med övriga i alliansen. Jag vet också att det är något som Socialdemokraterna och förhoppningsvis också och delar. Det är viktigt att slå fast tre saker vad gäller det svenska jordbruket och den svenska möjligheten. Det är goda jordar, tillräckligt med vatten och rent vatten och tjäle. De tre faktorerna gör att vi har unika förutsättningar att odla hälsosamma och bra livsmedel. Det är någonting som vi ska vara stolta över och slå vakt om. Men vi ska också kunna profilera, berätta och informera om och göra reklam för det. Det är verkligen ett säljargument så stort som något. Vi är alla väl medvetna om att det är ett arbete som gjordes tillsammans. Vi är nöjda, och vi får nu vara med när det sjösätts, vilket känns oerhört viktigt. Inte minst i dessa svåra tider kan landsbygdsprogrammet vara det smörjmedel och det kitt som kan behövas för att få i gång verksamheter på landsbygden. Det finns dessutom moduleringen, inte att förglömma, där man fokuserar direkt på klimatåtgärder, vattenåtgärder och biologisk mångfald. Här finns också medel och resurser som landsbygdsboende och lantbrukare har möjlighet att använda sig av. 156 () replik: Jag tackar för kommentarerna till det jag tidigare sade. En sak som tog upp i sitt anförande är att man tar på allvar hur det nu ser ut på djurskyddssidan med överföringarna. Vi har tidigare mötts på olika arenor när det här har diskuterats, så vi är väl informerade om hur det ser ut. säger alltså i sitt anförande att man tar detta på allvar och tar det till sig. Min fråga är ganska konkret. Vad kommer man att göra? En sak är uppenbart klar; det behövs mer pengar. Överföringen har inte skett på ett bra sätt. Det haltar, och det råder brist på resurser. Men även fortsättningsvis kommer det att behövas resurser. När man då lägger över hela systemet på skattebetalarna blir det så att man får skjuta till pengar. Annars brister det någonstans. Den frågan är det viktigt att och alliansens representanter i utskottet är medvetna om och driver. 157 () replik: Vi tar mycket allvarligt på de signalerna. 118 miljoner tillsköts för att föra över. I detta finns också en förväntan där man räknar med att man även inom ska ha en flexibilitet och en möjlighet att hantera detta. Det här har pågått , så man kan nog inte säga att allting har satt sig. Det har inte haft möjlighet att sätta sig.