prot · GW09105 · 2009-04-23 00:00:00 — Min uppfattning är att det vore önskvärt att satte på sig ledartröjan när det gäller att jobba med skatteområdet med utgångspunkt i att skattebaserna på bolagsskatteområdet i de olika nationerna ska harmoniseras och att vi försöker skapa konsoliderade bolagsskattebaser för att på så sätt skapa likartade och bra villkor för näringslivet inom Europeiska unionen. 83 Statsrådet (): Man har närmat sig. Genom den naturliga integrationen sker ett närmande. Men alla frågor som rör skatt är av naturliga skäl känsliga inom EU. Inte minst nu på där man diskuterar Lissabonfördraget. En av de känsligaste frågorna handlar om skattefrågor unionens kompetens kontra medlemsländernas kompetens. Därför går det trögt att komma fram på detta område. Man har dock enats om vissa saker. Bland annat diskuteras frågan om skatteparadis. Vissa frågor går det att komma framåt i, andra är mycket svåra. Det är frågeställaren också medveten om. Det finns dock med i diskussionerna, och det finns säkert anledning att återkomma till det. 84 (): Min fråga går till och rör telekompaketet och det tillägg 138 som tidigare ställde frågor om. Jag tyckte inte att fick något tydligt svar. Man kan undra retoriskt varför regeringen inte vill stödja och trygga enskilda medborgares rättighet till Internet, för det är så man kan tolka det. Socialdemokratiska EU-parlamentariker har tillsammans med centerpartister, moderater, vänsterpartister och miljöpartister slagits för ett tillägg som uttrycks så här: Parlamentet har föreslagit att inga begränsningar i fundamentala rättigheter får göras utan föregående beslut av en rättsligt kompetent myndighet. Det kommenterar en svensk tjänsteman så här: Ingen i rådet förstår varför det skulle vara en god idé. Delar inte våra svenska parlamentarikers uppfattning att det är en god idé? Står hon bakom den tjänsteman som tycker att det inte är en god idé att driva dessa frågor? 85 Statsrådet (): Till frågeställaren vill jag säga att jag mycket tydligt förklarade för hur regeringen och jag har hanterat telekompaketet. Jag har förklarat att det i telekompaketet inte finns något som i text berör Internetoperatörernas möjlighet att stänga av Internetanvändarna. Det är därför regeringen inte tycker att vi ska lägga in ett ytterligare förslag i ett telekompaket som inte berör denna del. Paketet berör konkurrensmöjligheter, utökad stärkt konkurrens för IT-sektorn. Det är mycket bra för konsumenten. Det berör förstärkningar för konsumenten. Även om jag ställer mig bakom andemeningen hör det inte hemma i telekompaketet. Det vore bra om vi hade respekt för att det utifrån ett svenskt perspektiv också handlar om att kunna hantera tillägg i ett telekompaket som i nästa led måste hanteras i svensk lagstiftning. 86 (): Man kan fundera på hur vi tolkar verkligheten. Internet kommer att bli som kabel-tv och bara ge åtkomst till de sidor du betalar för, menar kritikerna. Fri tillgång till webben är ingen mänsklig rättighet, hävdar förespråkarna. Då blir man fundersam. Det parlamentarikerna har sagt är att det ska krävas beslut av rättsligt kompetent myndighet. Då säger svenska experter att det inte är någon nytta med det. Jag tolkar det som att det är den linjen statsrådet och därmed kommer att driva mot parlamentarikerna från , inklusive statsrådets partikamrat. Man kommer inte att anta det tillägg som vi tycker är viktigt. 87 Statsrådet (): Jag tycker precis som att man ska hålla sig till verkligheten. Och det är den som jag försöker att beskriva. Jag förstår att det finns högljudda intressenter som vill peka på och införa saker i telekompaketet som inte finns där. Jag förklarar återigen: Det finns inget i telekompaketet som berör möjligheten att stänga av Internetanvändarna därav regeringens synpunkt att vi inte bör införa något som i nästa led kan komplicera den svenska lagstiftningen. Det är verkligheten. Jag ställer mig dock helt bakom andemeningen i de tillägg som man hanterar i . Det var det jag också svarade den tidigare frågeställaren. Ja, jag och kommer att göra allt för att vi ska knyta ihop en överenskommelse om telekompaketet, för jag tror att lagstiftningen blir bättre om vi klarar av det under det tjeckiska ordförandeskapet under innevarande halvår när vi har möjlighet att förhandla om det. Ett system för EU-patent 88 (): Jag ställer min fråga till EU-minister . har varit pådrivande i den komplexa och svårlösta frågan om att få till stånd ett enhetligt system för EU-patent. Företag skulle på så sätt, genom en enda ansökan på ett språk, kunna få ett heltäckande skydd inom unionen. Det skulle minska kostnaderna för små och medelstora företag vid översättningar, rättsprocesser och så vidare. Det skulle göra det enklare, billigare och mer rättssäkert. Därför undrar jag om frågan om att få till stånd ett gemenskapspatent kommer att vara en prioriterad fråga under svenskt ordförandeskap och om EU-ministern kommer att driva denna fråga. 89 Statsrådet (): Jag tackar för frågan. Det är precis som säger en otroligt viktig fråga. Jag får den ofta när jag träffar företagare, naturligtvis i men även runt om i . Den ekonomiska krisen har accentuerat behovet av att ha ett enkelt, billigt, förutsägbart och rättssäkert system. Vi jobbar hårt med detta. Det har varit en surdeg . Det har varit svårt att komma fram, bland annat på grund av språkfrågan. Vi vill göra det enkelt; det ska vara så få språk som möjligt. Det är några länder som inte har kunnat acceptera detta. Det finns två vägar framåt. Antingen gör man ett gemenskapspatent den frågan har varit blockerad av språkfrågan eller så inför man en gemensam patentdomstol. Vi håller på att undersöka om det är förenligt med EU:s lagstiftning. Den frågan ska ställas av det tjeckiska ordförandeskapet. Vi tror kanske inte att tjeckerna kommer att lösa frågan under sitt ordförandeskap, men vi är beredda att med all kraft och energi ta oss an den under vårt ordförandeskap. 90 (): Jag tackar EU-ministern för svaret. Frågan om gemenskapspatentet har dragits i långbänk . Det är mycket politik och framförallt nationell prestige som har kommit att styra. Patent är en avgörande fråga för att stärka företagens innovations- och konkurrenskraft. Menar vi allvar med att vi vill underlätta för små och medelstora företag i måste det bli mindre krångligt att säkra företagens IP-rättigheter. Är statsrådets bedömning att frågan om en enhetlig europeisk domstol kan finna sin lösning inom överskådlig tid? 91 Statsrådet (): Frågeställaren och jag är helt överens om behovet av detta. Jag kan bara beklaga att det har tagit så . Det är i många, som detta har diskuterats. Det har varit blockerat, inte minst av språkfrågan, och det går mycket nationell prestige i det. Bara har jag haft möjlighet att diskutera detta i flera huvudstäder med kolleger. Jag vet att statsrådet också är mycket engagerad i frågan. Vi har sett vissa tendenser till att det kanske kan finnas en lösning, inte precis runt hörnet men ändå . Tjeckerna har arbetat med det, men deras möjlighet har på grund av den inrikespolitiska situationen blivit något försvårad för att uttrycka sig försiktigt. Det är just det vi ska ta ställning till, om det är möjligt att genom en konvention skapa en patentdomstol och om det är förenligt med EU:s lagstiftning. Det måste förstås först undersökas om den vägen kan vara ett sätt att äntligen göra ett genombrott i frågan. Jag försäkrar att vi gör vårt yttersta för att förhoppningsvis kunna lösa frågan, eller åtminstone föra den avsevärt framåt under det svenska ordförandeskapet. 92 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Det får bli dagens sista fråga. Jag tackar de medverkande statsråden och frågeställarna för frågor och svar . 9 § (forts. från 7 §) Strategisk exportkontroll 2008 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden (forts. UU14) 93 (): Vi fortsätter nu debatten om regeringens skrivelse om strategisk exportkontroll 2008, krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Jag repeterar det så att alla som lyssnar vet vad vi talar om. Därtill beskrivs i denna skrivelse det samarbete som pågår inom EU och andra internationella forum om frågor som rör strategisk exportkontroll av såväl krigsmateriel som produkter med dubbla användningsområden. Som bekant har regeringen genom en årlig skrivelse till redogjort för den svenska exportkontrollen. Syftet har varit att bidra med ökad transparens samt att ge underlag för en bredare diskussion om frågor som är relaterade till icke-spridning och exportkontroll. I många andra länder finns inte alls denna möjlighet. Det är beklagansvärt. Där kan man på sin höjd i efterhand få information från parlamentariskt håll. I har vi en mycket bra rutin på det här området. Som försvarspolitiker anser jag att diskussionen om försvarsmateriel ofta är osaklig och infekterad. Man måste förstå och sätta sig in i att inte all export handlar om vapen till icke-demokratiska länder. Läser man skrivelsen med alla tabeller och all redogörelse ser man att ökningen till stor del består av export till och av . Det är en bandvagn som används bland annat i . Andra delar består av följdleveranser och det vi kallar övrig krigsmateriel. Jag kan konstatera att vi borde ha en bättre benämning på dessa produkter. Kan det vara moraliskt fel att vilja försvara sig mot yttre hot? Faktum är att det är en av statens grunduppgifter. måste vapen köpas från andra länder om det egna landet inte har någon produktion. Således existerar en naturlig marknad för försvarsmateriel som kan försvaras moraliskt, men det handlar inte om vilka varor som helst. Därför är det av yttersta vikt att export och import omges med regler och kontroll. Det också för trygghet, som vi kristdemokrater brukar säga. Sker handeln med vapen på ett orätt eller olagligt sätt kan det få katastrofala konsekvenser. Svensk försvarsindustri är en viktig del av svenskt näringsliv, men vi kristdemokrater förväntar oss att affärer med försvarsmateriel alltid följer de regler som redan är fastställda i svensk och internationell lag. De brister som kan finnas i nuvarande lagstiftning bör och ska behandlas i samband med regeringens hantering av det har vi hört här tidigare. Som framgår i denna regerings skrivelse är kontroll vid export av krigsmateriel samt övrig krigsmateriel nödvändig för att säkerställa att de produkter som förs ut ur går till för oss acceptabla mottagarländer. Krigsmateriel får endast exporteras om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. Det är av central betydelse att de svenska riktlinjerna för vapenexport följs, liksom kriterierna i EU:s gemensamma ståndpunkter om vapenexport. Där har man fastställt gemensamma riktlinjer för kontroll av export av militära produkter och teknik. WPDU working party on dual-use goods har haft en omfattande verksamhet . De har tagit fram en användarguide för slutanvändarintyg och skapat en databas för medlemsländernas notifieringar av avslag på ansökningar om exporttillstånd och en samordning mellan medlemsländerna vad gäller hanteringen av kontroll av produkter med dubbla användningsområden utanför kontrollistor. I har vi , . Det är en egen myndighet som regeringen har tillsatt. De har till sitt förfogande ett rådgivande organ, , som är ett parlamentariskt sammansatt råd. Visionen för ISP är en ansvarsfull kontroll av strategiska produkter vårt bidrag till en säkrare värld. ISP har som uppdrag att hantera svensk exportkontroll. Det kan ske på ett effektivt och ansvarsfullt sätt. ska exportkontrollen hindra att massförstörelsevapen sprids och att svenskproducerad försvarsmateriel hamnar i orätta händer. Vi kristdemokrater vill också exportera den modell för exportkontroll som ISP har arbetat fram. Den skulle behövas i många andra länder för trygghetens skull. Med det yrkar jag bifall till förslagen i betänkandet. 94 HANS () replik: Först en kommentar till anförande. I sitt anförande hävdade hon att och är de största köparna av svensk krigsmateriel . Läser man skrivelsen noggrant ser man att den största köparen inte är något av de länderna, utan . Det är visserligen en väl fungerande demokrati, men ett land med enorma utvecklingsutmaningar. På topplistan över de största köparna av svenska vapen hittar vi länder som en oerhört auktoritär diktatur. Vi hittar också . De har båda enorma utvecklingsutmaningar framför sig och de begår omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Vi hittar ett land som vi vet har begått grova brott mot de mänskliga rättigheterna på en rad platser runt om i världen . Jag tycker att det behövs korrekta uppgifter här för dem som eventuellt lyssnar på denna debatt. Jag ställde två frågor i ett tidigare replikskifte före frågestunden utan att få några tillfredsställande svar från majoriteten. Majoriteten har trots allt haft på sig för att kontrollera dessa uppgifter. Jag ställer därför frågorna igen med visst hopp om att ska kunna ge ett bättre svar än tidigare talare. Min första fråga är: Var är ansvarigt statsråd? Är det inte hög tid att handelsminister som ansvarig för svensk vapenexport faktiskt visar sig i kammaren när vi diskuterar dessa frågor? Min andra fråga är: När kommer den lagstiftning som bereds inom om vapenexporten? 95 () replik: Jag tackar för frågorna. När det gäller export av krigsmateriel finns det faktiskt övrig krigsmateriel. I sitt första inlägg talade om vapen. Det är långt ifrån allt som är rena vapen som vi exporterar, utan det är övrig krigsmateriel. Det kan vara följdleveranser. Många av de produkter som vi exporterar har också en dubbel användning. Det känner säkert till. När vi talar om export till som han tar upp handlar det om ett övervakningssystem som man vill ha för att kunna försvara sina gränser helt enkelt mot narkotika och mot annat. vill förhindra att detta kommer in i landet. Många kanske framhåller att det är en militär produkt, men jag menar att den också har en civil bakgrund övervakningssystemet som jag tror att tog upp. Jag tycker generellt att statsråden ska vara här på plats. Det håller jag med om. Det är inte fel om de sätter sig in i dessa frågor och också kan svara på dem. Det är bra. Sedan vet vi att våra statsråd är väldigt upptagna. Även under den förra regeringens tid var det sällan som vi hade något statsråd här. Det är ingen unik företeelse bara för att det nu är en borgerlig regering. Men, som sagt, jag ser gärna att statsråden är på plats i kammaren. Jag tog också upp Krut, , eftersom jag antar att det är den som efterlyser. Jag anser också att vi behöver få en utveckling av Krut. Jag ser också fram emot att den utredningen kommer på plats, och jag ska också försöka medverka till det. 96 HANS () replik: Det är uppenbart att vår handelsminister är väldigt upptagen. Frågan är väl med vad, för inte har det hänt mycket från handelsministern när det gäller vapenexport och dessa frågor. Vi har väntat på att det ska komma ett förslag från den borgerliga majoriteten om en ny lagstiftning som reglerar den svenska vapenexporten. får jag svaret från att hon ska kämpa för att det kommer till stånd en ny lagstiftning. Det inger ett visst hopp. Men trots allt tycker jag att det är rimligt att vi får besked. När kommer denna lagstiftning? Någonstans måste man ändå ha ett förberedelsearbete. Kan ge besked ? Kommer den nya lagstiftningen på bord före valet? Det borde i alla fall vara en rimlig fråga att ställa. Då har ni haft på er. Jag vill också ställa en annan fråga, nämligen om vapenexporten till utvecklingsländer. Vi har tidigare talat om både och i den här debatten. Jag vet att är ett av de partier som ibland tillsammans med i denna kammare lyfter fram frågor om bistånd och behovet av att minska klyftorna i världen. I det betänkande som har ställt sig bakom jag tror att yrkade bifall till förslaget i betänkandet skriver man att det övergripande målet för politik för global utveckling, att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling, gäller för samtliga politikområden underförstått: det gäller också för vapenexporten. Det är ju frågan. ser vi att vart fjärde svenskt vapen som exporteras går till utvecklingsländer. Bland de fattigaste utvecklingsländerna är den åttonde största exportören. På listorna över länder som köper svenska vapen finner vi , , , , , , och . Alla dessa länder har fått eller får svenskt bistånd. Om man tittar på den svenska vapenexporten är frågan: Anser att detta bidrar till en rättvis och hållbar global utveckling på det sätt som man beskriver det i betänkandet? 97 () replik: Jag kan inte svara exakt vilken dag och vilken tid som läggs fram. Det förstår mycket väl. Jag har faktiskt medgivit att jag tänker ställa frågan till handelsministern och även till försvarsministern eftersom detta berör ett sammanhang. Jag tar på mig att ställa frågan när den kan komma eller om vi kan arbeta vidare med det. Det skulle vara intressant om kanske till och med Socialdemokraterna kunde vara med i den arbetsgrupp som föreslog. Det skulle vara intressant. Vapenexport har pågått i princip som vi har haft en försvarsindustri i , även om den har varit av mindre omfattning. Jag tror att det är klokt att vi, som jag sade i mitt anförande, också kan skydda våra länder mot yttre hot. Det är en naturlig följd att man då använder sig av vapen. Jag håller fullständigt med om att det ska vara restriktioner och att vi inte ska exportera vapen till vissa länder. Det har vi. Jag tycker att har ett väldigt bra regelverk genom den myndighet som vi har. Vi har också en parlamentariskt tillsatt grupp som stoppar en hel del export, det kan jag lova eftersom jag sitter med i den gruppen. Det finns alltså ett bra regelverk och ett bra skyddsnät. Därför känner jag mig trygg med detta. Jag noterar att , tror jag, i sin motion i försvarsutskottet värnar om den svenska försvarsindustrin. Det tycker jag låter bra. Ska vi ha kvar den måste vi också kunna exportera en viss del. 98 (): Mycket har redan sagts i debatten, och som sent anmäld talare har jag till mitt förfogande. Såväl vapenexport som vapenimport har väldigt många dimensioner både politiskt och ideologiskt men kanske framför allt etiskt. Låt mig då som liberal och folkpartist lägga fast tre principer. För det första: Som liberaler är vi inte pacifister. För det andra: Som liberaler är vi inte emot vapenexport i sig då vi tycker att demokratiska länder ska få försvara sig själva med vapen. Precis som polisen har vapen för att skydda oss vid brott behöver världens demokratier gemensamt och i nära samarbete kunna stå upp mot demokratins fiender. För det tredje: Jag tror att vi alla måste vara medvetna om att man ibland måste försvara det fria ordet, rösträtten, demokratin, kvinnors rättigheter och till syvende och sist det mänskliga livet med vapenmakt. Men vapenexport och vapenimport är ingalunda okomplicerade fenomen. De ideologiska skiljelinjerna går inte heller alltid via den traditionella höger- eller vänsterskalan, vilket både motioner och reservationer har visat . Jag hyser stor respekt för många av inslagen i två av oppositionspartiernas reservationer. Uppenbarligen har jag själv ännu inte lyckats få med mig alliansregeringen på att införa ett demokratikriterium i svensk vapenexport, ett krav som framför allt och har drivit tillsammans bland annat i Krut, , där vi reserverade oss tillsammans. noterar jag att Socialdemokraterna inte har anslutit sig till någon av sina rödgröna partners reservationer. Vi får väl bägge på våra kamrar försöka övertyga våra koalitionskamrater om att det behövs ett demokratikriterium i svensk vapenexport. Uppenbarligen återstår det väldigt mycket opinionsbildning på denna front för att ska upphöra med sin vapenexport till just diktaturländer. För nästan precis , , diskuterade vi förra gången svensk vapenexport. Då stod följande i utrikesutskottets betänkande: Utskottet anser att sannolikheten är liten för att tillstånd ska beviljas för krigsmaterielexport till diktaturer. vet vi att framför allt tre länder som säljer vapen till begår allvarliga brott mot de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna. Dessa länder köper vapen av . Jag talar om , som givit könsapartheid ett ansikte. Det är ett av världens värsta länder när det gäller brist på frihet, ett land där kvinnor varken får rösta eller köra bil. Jag talar om , där landets regering sålt ut kvinnors rättigheter till talibanerna exempelvis i Swatdalen. Talibanerna har fått införa avancerade kvinnofientliga sharialagar och stänga flickskolor. Jag talar om , där grundläggande mänskliga fri- och rättigheter lyser med sin frånvaro. Till dessa länder bör fasa ut sin vapenexport. Det återstår mycket att göra på denna front, men jag tycker ändå att vi ska avsluta med någonting positivt. Den nya amerikanska administrationen med som president och som utrikesminister har redan inlett samtal med sina ryska kolleger. gjorde ett av sina första besök där och diskuterade hur man tillsammans ska kunna jobba med nedrustningen. Det var ett positivt inslag. 99 HANS () replik: Jag vill börja med att berömma för att hon är kvar i kammaren, som en av endast två representanter för den samlade majoriteten. Personligen tycker jag att det här är en av de absolut viktigaste debatterna vi har i kammaren, och det är beklämmande att så få ledamöter, till och med från vårt eget utskott, bemödar sig att komma till kammaren när vi diskuterar dessa frågor. Det handlar om trovärdighet i världen. Hur ska vi kunna prata om demokrati när vi exporterar vapen till diktaturer? Hur ska vi kunna prata om nedrustning som vi slår nya exportrekord? Hur ska vi kunna prata om mänskliga rättigheter som vi beväpnar regimer som grovt kränker de mänskliga rättigheterna? Det här är tredje gången sedan valet som vi debatterar vapenexporten. Vi kan därför konstatera att haft ganska god tid på sig att komma med input, med förslag på förändringar och försök att påverka svensk vapenexport, utveckling och lagstiftning. Om vi tittar på utfallet av vapenexporten från och läser den skrivelse som regeringen kommit med, som jag tror att är väl insatt i, kan vi se att vi exempelvis till exporterade vapen för . Till exporterade vi för , till för 27 miljoner till för 47,8 miljoner, till för 0,5 miljoner och så vidare. Listan på diktaturer som vi exporterar vapen till och beväpnar är lång, alltså länder som grovt kränker de mänskliga rättigheterna. Jag måste fråga efter att hon suttit i majoritet i utrikesutskottet: Var finns dina avtryck i svensk vapenexportpolitik? 100 () replik: Jag kan börja med att berätta om ett avtryck som jag personligen är ganska stolt över, nämligen att stoppade ett regeringsförslag då man ville utöka försäljningen till . Det var på förslag att införa ett ramavtal med , men vi såg till att det inte blev av. Jag var personligen mycket aktiv i det arbetet. Vi driver frågan att demokratikriteriet ska komma upp, men på samma sätt som vi har en del utmaningar på den fronten har också ni det, , med det stora parti som ingår i er allians, Socialdemokraterna. Det är nog viktigt att bilda opinion inom bägge block. Det är också viktigt att sopa rent framför egen dörr. Ett av de dystraste inslagen i svensk vapenexport var det som skedde senhösten 2005 då Socialdemokraterna skrev under ett ramavtal med . Protesterna fanns i detta parlament, från flera olika partier, men jag tyckte då att och kunde ha varit mycket tydligare i sin kritik. När det gäller att förändra svensk vapenexport får vi rikta in oss på de tre grövsta länderna som säljer vapen till. Det är de länder jag nämnde tidigare, alltså , och . Jag tror att vi måste börja där om vi vill få till en förändring. Denna fråga är oerhört komplicerad. Det handlar om svenska jobb, svensk export, och också om det som tog upp, nämligen olika typer av vapen. kan det handla om vapen av mer civil karaktär, som inte är vapen i egentlig bemärkelse. handlar det om kontrollsystem där en diktatur kan använda ett svenskt övervakningssystem för att kontrollera sina medborgare.