prot · GX0942 · 2009-12-03 00:00:00 — Jag tycker att det är helt vansinnigt att det ska få fortsätta. Däremot är vi inte riktigt överens om hur vi ska gå till väga. När det gäller deltidsstämplingen är vi överens, det vill säga man ska inte få stämpla deltid så . Det är även Socialdemokraterna med på. Det systemet har talat om att det är helt okej för arbetsgivare att subventionera sina deltidsanställningar med statliga pengar hur länge som helst, upp till tror jag det fanns något exempel på när vi tog den diskussionen. I den delen har vi gjort förändringar. När det gäller den andra finns det diskussioner i många kommuner och landsting. Det är där vi finns både du och jag. Många av mina kolleger från Centerkvinnorna driver de här frågorna ute i kommuner och landsting. De som vill ha heltid ska ha möjligheten att jobba heltid. Det man gjorde i är ett exempel väl värt att lyfta upp. Man visade på så otroligt många positiva effekter. Vi skulle gemensamt kunna skicka det förslaget ut till alla kommuner och landsting. För det är något vi står bakom. Däremot är jag inte beredd att gå till lagstiftning. Det fanns ändå som ett hot i bakgrunden från . 24 () replik: Vi satsar i vårt budgetalternativ på att skapa mönsterarbetsplatser där heltid är en viktig del. Jag tycker att gör det enkelt för sig. Hon försöker prata bort heltidsproblematiken med a-kassan och deltid. Vi är inte alls överens om a-kassan. Jag tror att hela svenska folket vet att det är en stor skillnad på vad vi tycker om a-kassan. I mitt inledningsanförande sade jag vad vi ville lösa när det gäller dem som har ofrivillig deltid och hur man skulle komma vidare med det. Man skulle komplettera med utbildning. Har man heltid och får den sysselsättningsgrad man vill behöver man oftast inte stämpla över huvud taget. Där är problemet. svarade egentligen inte alls på min fråga. Jag tycker att den är högst aktuell, speciellt utifrån det som har varit i medierna de här dagarna. Sjuka ska tvingas ut och jobba heltid. Vi såg ett butiksbiträde i går som kunde jobba, jag tror det var , och hon skulle tvingas jobba heltid. Hon var cancersjuk, men hon jobbade efter sin bästa förmåga. Hon hade en arbetsgivare som ställde upp på det. Vi har många som står och väntar på att få heltid som inte får det. Då är min fråga till igen: Hur vill jobba för att kvinnor ska få rätt till heltid? 25 () replik: Det som jag fick ut av det reportage som visades i går är att det finns olika tolkningar. Ministern var ute i samma reportage och kände inte riktigt igen de delarna. Låt oss följa det fallet, för det är ett lysande exempel. Vi säger i propositionen att de som är svårt sjuka inte ska tvingas ut och arbeta utan självklart ska vara sjukskrivna. Jag tror att det finns en del tolkningar kvar att reda ut. När det gäller rätt till heltid tycker jag att det är ett viktigt ansvar som arbetsgivare, arbetsmarknadens parter och vi som arbetsgivare inom offentlig sektor har. Däremot är jag inte beredd att gå tillbaka hit till denna kammare och lagstifta om rätten till heltid. Jag tror att det får kontraproduktiv verkan. Risken är att en mängd arbeten snarare försvinner som kan vara ingången till arbetsmarknaden och sedan leda till en heltid. Men deltidsstämplingen är ett bekymmer i det här. Det har varit helt okej att använda sig av deltidsstämpling för att statligt subventionera en deltidsarbetsmarknad. Av era motioner har jag sett att ni har , och vi har . Men i princip säger vi samma sak. Vi har att se till att de som vill ska få rätten och möjligheten att försörja sig själva. När deltidsstämplingen tar slut ger vi från vår sida rätten och möjligheten att komma in i alla olika typer av arbetsmarknadsåtgärder för att man ska få hjälp att hitta ett heltidsarbete. Arbetsmarknadens parter kommer att ha ett stort och viktigt ansvar att diskutera de här sakerna. Jag ser också att det snarare blir en arbetskraftsbrist än en arbetslöshet när nästa högkonjunktur tar fart. Vi ser att vi har en stor pensionsavgång. Det kommer att finnas behov från arbetsgivare att anställa på heltid. Annars får de ingen kompetent arbetskraft. 26 () replik: hade en tung betoning i anförandet på jämställdhet, vilket gläder mig. Jag tycker att det var bra. Men jag har samma fråga till som jag hade till . Det gäller skattesänkningarna om man ser på hela mandatperioden. Det finns uträkningar. Jag vill inte ha en diskussion om skattesänkningar är bra eller inte. Det kan vi ha en lång diskussion om. Men om man tittar bakåt och ser vilka effekter de har haft utifrån ett jämställdhetsperspektiv får man fram siffror på att män har gynnats i högre grad än kvinnor. Män har fått större skattesänkningar än kvinnor. Jag har fått för mig att jämställdhetspolitiken handlar om att vi måste försöka utjämna skillnaderna. Det ska inte vara så stora skillnader. Jag skulle vilja fråga om hon håller med om problemet, om hon ser ett problem i detta och vad vill försöka göra åt det. Den andra frågan handlar om kvotering av bolagsstyrelser. Vad anser om det? 27 () replik: Den utredning som det hänvisas till har jag inte sett. Det gör det svårt för mig att förhålla mig till den. Men om det finns någon form av uträkning med jobbskatteavdraget, förmögenhetsskatten och lite andra saker inräknade kan vi se att den allra största delen av det vi har gjort är jobbskatteavdraget. Det avspeglar självklart hur det ser ut med förvärvsfrekvensen. En av de viktigaste sakerna för egenmakt, för att själv kunna styra över sitt liv och sin vardag och vad man väljer att göra, är en egen inkomst. Det är därför som det är viktigt med en individualiserad ersättning för de nyanlända som kommer att vara till stöd och hjälp för kvinnor att komma in på arbetsmarknaden betydligt snabbare. Men självklart ligger det i hela arbetsmarknadspolitiken att fler kvinnor ska ha möjligheter och rättigheter att jobba och försörja sig själva. I det ligger hela paketet, inte bara arbetsmarknadspolitiken, utan också det vi gör inom sjukförsäkringarna. Det vi såg när vi tog över 2006 var att det var otroligt många som gick sjukskrivna, varav en högre andel kvinnor, som inte fick någon hjälp med rehabilitering eller möjlighet att komma tillbaka till arbetslivet igen. Det är där vi gör enorma satsningar jämfört med vad som tidigare gjorts. Sedan behöver det kanske göras ännu mer på det området. Men hela den här satsningen som vi gör på dessa områden ska leda till att fler har möjlighet till en förvärvsinkomst och därmed till att kunna försörja sig. Då kommer de också att få del av jobbskatteavdraget. Jag ser alltså att det finns problem och bekymmer, eftersom många kvinnor har stått utanför arbetsmarknaden och möjligheten att tjäna pengar. försöker vi hjälpa till så att de ska ha en möjlighet att komma tillbaka. När det gäller kvotering till bolagsstyrelser har vi ett förslag som handlar om ekonomiska incitament för dem som ser till att ha det. 28 () replik: Huruvida och ser några problem med att skattesänkningarna i högre grad har gynnat män framför kvinnor var tydligen en komplicerad fråga. Jag förstod ärligt talat inte om det var ett ja eller nej som svar på den frågan, för det var mycket runt omkring. En sak som jag uppfattade var att tycker att fler ska komma i arbete. Det håller med om. Där är vi överens, och då kan man med detsamma fråga sig varför ni lade en skattesänkning på 10 miljarder i årets budget. Det gör inte att fler kommer i arbete. Det skapar bara 3 000 nya jobb. Om regeringen däremot hade lagt 10 miljarder till på stöd till kommuner och landsting hade man kunnat få nästan fler arbeten. Då hade man gynnat jämställdheten, eftersom fler kvinnor är anställda i kommun och landsting, i välfärdens kärna med skola, vård och omsorg. Där hade man i så fall kunnat göra ett jobb för jämställdheten. Jag ser det som ett problem att inte tycks vara med medvetet om problematiken i att den skattepolitik man för inte gynnar jämställdheten i landet. Det beklagar jag djupt. När det gäller kvotering till bolagsstyrelser borde det egentligen inte vara nödvändigt. Det tycker inte jag heller. Det är inget mål i sig med kvotering till bolagsstyrelser, men det är ett medel. Vi kan ju se att ingenting händer av sig självt. Männen kommer inte att släppa ifrån sig makten i bolagsstyrelser, och det finns ett väldigt stort symbolvärde i att få fler kvinnor i bolagsstyrelser. Det tror vi är väldigt viktigt, och det är därför vi från efterlyser en kvotering liknande den man nu har i . Det är ett bra exempel. 29 () replik: Då kan jag glädja med en gång och säga att det är lysande att vi båda två står bakom en arbetslinje. Det finns möjligheter, , om det är så att du är intresserad. ((): Det är jag inte.) Det jag också kan glädja med är att alliansen har sett hur det ser ut i kommuner och landsting och vet att de är stora arbetsgivare. ser vi till att de får 17 miljarder mer för att kunna möta den sänkning av skatteinkomster som man får på grund av lågkonjunkturen och finanskrisen. Vi är där och möter, just för att vi ser att det handlar om enormt viktiga arbetsgivare. Det man kan se i krisen är att den har slagit hårdare mot män, och eftersom vi gör så stora insatser i kommuner och landsting tror vi att det ska kunna möta upp så att det inte ska behöva bli så stora besparingar på det området. När det gäller kvotering till bolagsstyrelser har vi landat i att ha någon form av ekonomiska incitament för att påverka inriktningen av detta. Det som också är rätt intressant är att det är en sak hur det ser ut på toppnivån, men det här är ett arbete som måste genomsyra hela vägen ned, både på chefs- och på mellanchefsnivå. När man pratar om dessa frågor gäller det alltså att ta ett helhetsgrepp, och det är det vi belyser. Vi tittar både på och på som har infört ekonomiska incitament, och där man också knyter ihop så att det inte bara ska gälla bolagsstyrelser utan om alla chefsnivåer. En utredning kom 2006 fram till att man inom politiken är hyfsat okej på hur det är med kvinnor och män; vi har kommit rätt långt, även om vi ibland kan tycka att det finns mer att göra. I näringslivet har det ändå hänt saker. Men ett ställe där det egentligen inte har hänt någonting är inom medierna. Det vore rätt intressant att fundera vidare på. 30 (): Talmannen och jag körde teckenspråk, och jag lovade att hålla mig , så nu gör vi detta i rasande takt. Alla debatter som hålls i den här kammaren är naturligtvis väldigt viktiga, men jag tycker att man med rätta kan säga att dagens debatt är den absolut viktigaste. Integration och jämställdhet handlar nämligen på flera sätt om det grundläggande i och för . Eftersom jag missade förra årets debatt roade jag mig med att läsa protokollet. En del av den debatten ägnades åt att tala om huruvida det fanns några svenska värderingar eller ej. Några kom politiskt korrekt fram till att så var det inte. hade jag varit benägen att hålla med, men som ledamot i är jag helt övertygad om att det finns svenska värderingar värderingar som gör att vi ofta är rörande överens om att vi är rörande oöverens med andra delegater. Det går nämligen som en svensk tråd i att jag oftast är överens med en svensk socialdemokrat eller en svensk moderat, medan mina liberala kära kusiner från eller inte alls står för samma värderingar. Alla européer skriver under på ordet demokrati, men demokrati är inte ett statiskt uttryck. Det finns många tolkningar av ordet, och de som minns vad det kommunistiska stod för inser snabbt att spännvidden är enorm inom detta begrepp. Jag törs dock lova att vi som sitter i denna kammare delar värderingarna om allas lika rättigheter och möjligheter att delta i samhället. För oss är det demokrati, liksom att vi ska ha jämställda maktförhållanden mellan könen, att alla människor ska vara välkomna till och att de när de har kommit hit ska ha rätt att delta i arbetslivet. Arbetslinjen ska gälla också för dem. Men det räcker inte med det. Man ska inte bara få delta i arbetslivet. Man ska också få delta i utformningen av samhället, kulturen och av det intellektuella kapitalet. Allas lika villkor det är integration, . För dig, för mig som är invandrare och för som också är invandrare. Det är integration. Detta är saker som är långt ifrån självklart för befolkningen i resten av eller världen. Detta är våra gemensamma svenska värderingar, och om detta handlar dagens debatt. Därför är det en av de viktigaste debatterna vi har i kammaren; andra utskott får ursäkta. Efter regeringsskiftet blev minskat utanförskap huvuduppgiften för alliansregeringen. Det är det som det mesta i vår politik faktiskt har tagit avstamp i. I princip varje förslag som regeringen har lagt fram och som har röstats igenom i denna kammare har handlat om hur vi skapar tillväxt, hur vi skapar livschanser och hur vi minskar utanförskapet. För detta behövs både generella och särskilda insatser, men allt som underlättar för anställningsbarhet och skapande av nya jobb minskar utanförskapet och även ojämställdheten, för är det något vi ser tydligt så är det att i områden med utanförskap finns det även ökad ojämställdhet. Oavsett den internationella kris som vi hamnade i för ett drygt år sedan är fokus fortsatt på arbetslinjen, men det är klart att det nu är svårare att bekämpa det gigantiska utanförskap som vi fick med oss i arvskiftet 2006 än om det inte hade varit en finansiell kris. Krisen hade drabbat vilken regering som helst, även om man ibland inte kan tro det när man hör oppositionen uttala sig. Kriser kommer, kriser går det vet vi. Vad vi måste göra är att lösa situationen just , och vi måste se till framtiden så att vi står rustade inför den. kommer enligt statistiken årskullen 65-åringar att vara större än årskullen 18-åringar. Mediantiden från att en nyanländ får uppehållstillstånd till arbete är . Det är ett gigantiskt slöseri med kapacitet, och det visar att det finns betydande strukturella problem bland annat i introduktionen av nyanlända. Därför presenterade regeringen en proposition med förslag till en helt ny organisation för vad som ska hända den man kommer till som nyanländ. Vi vet ju att det är den som är absolut grundläggande för resten av livet här. Ett statligt huvudansvar genom Arbetsförmedlingen är oerhört viktigt. Vi som reser runt i landet så mycket vet hur det skiljer sig från kommun till kommun, på mottagande, introduktion och omhändertagande generellt. Jag tror att det är helt rätt att göra det systemskifte som man nu föreslår och ge Arbetsförmedlingen en central roll och ett huvudansvar för att få fokus på arbete och delaktighet inte omhändertagande. Det måste väl också bejubla. Ett skräddarsytt stöd för individen borde väl vara självklart men det har det inte varit liksom att alla åtgärder sätts i gång snabbt och utgår från individens förutsättningar och behov, att det alltså kommer i rätt ordning. Arbetsförmedlingen ska tillsammans med de nyanlända upprätta en individuell planering, och det är första gången som insatserna och ansvaret i så fall kommer att regleras i lag. Det finns en klar tendens att tala om nyanlända och invandrare som en homogen massa, men det enda som de faktiskt per definition måste ha gemensamt är att de inte är födda i . I övrigt är vi lika heterogena som ett smörgåsbord eller ett meze. Här har vi allt, från illiterata till professorer, i en härlig blandning. Jag har så länge jag kan minnas hört att har världens bäst utbildade taxichaufförer. Jag vet inte om det stämmer, men jag vet att jag har blivit körd av både en hjärnkirurg och en NO-lärare; vet allt däremellan. Det är också en gigantisk integrationsmiss som har pågått . Vi har kanske raljerat om det, men det har inte skett några konkreta åtgärder. Denna regering satsar mer än 20092011 på fortbildning för personer med utländska examina. Huvuddelen av de insatserna innebär framför allt kompletterande högskoleutbildningar för personer med hälso- och sjukvårdsutbildning från tredjeland och för lärare med utländsk examen. har i många fall bra akademiska utbildningar, och bättre ska de bli, men det är något närmast narcissistiskt i vårt tänkande när människor med utländska akademiska examina förpassas till när vårdsektorn i går på knä och vi inte hinner utbilda svenskfödda ungdomar till läkare i samma takt som de äldre faktiskt pensioneras. Om du har en läkarexamen med dig i flyktingbagaget ska du inte behöva läsa in hela läkarexamen. Det är inte rimligt. Det är kapitalförstöring på hög nivå. Ett sätt att komma åt det problemet är att, genom regeringens nya tänkande, erbjuda kortare kurser som anpassar den utbildning man har till svenska förhållanden. Vi vet att många invandrare har en gedigen yrkeserfarenhet som behövs på den svenska arbetsmarknaden. Det är märkligt att validering av kompetens ska vara så oerhört svårt att få till i ett system. Det är så att man ibland kan luta åt att det faktiskt finns krafter i vårt samhälle som inte vill ha in mer arbetskraft, men så kan det väl inte vara. Sammanlagt satsar regeringen för validering av utländsk yrkeskompetens så att individen snabbt kan ta reda på om och hur hans eller hennes kompetens i så fall bör kompletteras. Oavsett validering, oavsett komplettering, som är oerhört viktiga, vet vi att det oftast inte är en förenklande faktor att ha ett efternamn som inte slutar på son när man söker ett jobb. Vi kan inte blunda för att det finns en diskriminering i det här landet. Därför var det oerhört viktigt att vi lade samman diskrimineringslagstiftningen på en enda diskrimineringsombudsman och ett lagsystem. Dessutom skärptes skyddet så att det skulle inkludera ålder och könsidentitet. Därtill fastställdes den ekonomiska ersättningen, inte bara utifrån diskrimineringen utan också som en preventiv effekt. Kort sagt på svenska: Det ska svida i plånboken när man diskriminerar. Det civila samhället har vi talat om lite kort . Det är mycket märkligt att man så länge har behandlat det civila samhället styvmoderligt och inte sett det som den resurs det faktiskt är. Det finns ett överdrivet tänkande om att så länge staten har ansvaret blir allting bra. Jag tror inte att det är så. tror inte att det är så. Alliansregeringen tror inte att det är så. Vi tror på mångfald även inom åtgärdssektorn. Regeringen har kontinuerligt genomfört en dialog om relationer mellan stat och ideell sektor inom det sociala området, både för att lära och för att erkänna de idéburna organisationernas roll som opinionsbildare, som samlingspunkt och som utförare av sociala tjänster. Regeringen satsar på detta , bland annat som särskilt stöd till ungdomsorganisationer som vill arbeta med uppsökande verksamhet i utanförskapsområdena. Det finns inte en enda enkel förklaring till oroligheterna som vi ser i , i , i och i andra områden. Men utanförskapet, känslan av maktlöshet, känslan av att inte synas, inte få finnas till i samma gemenskap är en del av förklaringen. I det akuta läget handlar det om att lösa problemen lokalt. Och här har det civila samhället en enorm roll, om vi bara låter människor få spela den, om vi faktiskt för en gångs skull kan inse att staten inte alltid har de rätta instrumenten. Jag tror att målet måste vara att skapa ett samhälle som fungerar i detta , i den tid vi lever, där alla känner delaktighet. Utan sammanhållning kan vi inte skapa ett välmående samhälle och en fungerande demokrati, en demokrati där alla har lika rättigheter och möjligheter att delta i samhället. Det handlar integration om. Med detta yrkar jag bifall till förslagen i betänkandet, herr talman. (Applåder) (forts. 7 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Kammaren återupptar sitt sammanträde. Det är frågestund med regeringen. 32 (): Jag vill ställa min fråga till justitieminister . Det blir allt svårare för enskilda konsumenter att komma över attraktiva evenemangsbiljetter till ordinarie priser vid stora, attraktiva arrangemang. Det gäller även idrottsarrangemang. Det beror på att några få företagare lever på att köpa upp billigt och sedan sälja dyrt. Det är enkelt. Ett företag anlitar personer, ofta ungdomar, som köper in så många biljetter de kan få för företagets räkning. Biljetterna tar snabbt slut, och de säljs sedan vidare på nätet för två högre priser. Det här innebär att en stor grupp människor, inte minst ungdomar, stängs ute från att ta del av kultur- och idrottsarrangemang. Skyddet för konsumenterna mot det systematiska ockret med biljetter måste alltså stärkas. , och har redan infört lagstiftning mot att sälja biljetter vidare till högre priser än vad som står på biljetten. Det är hög tid att också tar ställning för fansen och mot svarta börsen. Vad avser den att göra för att stoppa dessa nätbaserade företag som står för merparten av svarthandeln med evenemangsbiljetter? 33 (m): Det här är ett problem som har ökat och som naturligtvis ställer till det för dem som verkligen är intresserade av idrott eller andra typer av evenemang. I första hand tycker jag att arrangörerna måste fundera över hur de säljer biljetter och vad de kan göra. Det mesta måste ändå lösas på annat sätt än genom lagstiftning. Det finns inget beredningsunderlag eller något arbete där vi har tittat på just ocker med biljetter, men det är klart att vi är uppmärksamma på problemen. 34 (): Biljetter till delfinalen i i annonserades i dagspressen för . De kostar normalt max . Det är alltid den enskilda konsumenten som drabbas, men marknaden går före. Det här kommer tyvärr att bli en klassfråga om ingenting görs. Konsertarrangörerna har uppvaktat regeringen med krav på lagstiftning. De vill inte heller ha den oseriösa handeln. De tar avstånd från den. Artisterna tycker inte heller att detta är bra. Mellanskillnaden hamnar i fickan på oseriösa företagare. Tycker inte regeringen att dessa oseriösa företagare har en alldeles för stor makt över tillgången till konsertbiljetter och idrottsbiljetter, som därmed också utestänger den enskilde konsumenten? 35 (m): Oseriösa företagare är naturligtvis ett elände, men allt som görs oseriöst är inte kriminellt. Det är inte heller bara företag som ägnar sig åt att sälja biljetter i andra hand. Det är just gränsdragningen som är problematisk. Jag har inte själv blivit uppvaktad i frågan. Mig veterligt har vi inget underlag på detta. Däremot är det något som diskuteras om man träffar många människor som går på evenemang. Jag är mycket angelägen om att man inte öppnar den typen av marknader för halvkriminella verksamheter eller där man på olika sätt kullkastar konsumenters grundläggande rättigheter. Det här är ett gränsdragningsproblem. Därför krävs det också ett ordentligt underlag. Ytterst tycker jag fortfarande att arrangörer måste fundera över på vilket sätt de tillhandahåller biljetter och vad de frivilligt kan göra för att försäkra sig om att alla intresserade har möjlighet att köpa biljetter på ett ärligt sätt. Tillbakablick på ordförandeskap i EU 36 (): Jag har en fråga till . Den så kallade Eurobarometern mäter svenskarnas och alla EU-medborgares förtroende för EU. Man fann i sin senaste mätning att av svenskarna har högt förtroende för vårt lands förmåga att påverka EU högst av alla, faktiskt. Det är en siffra som ger höga förväntningar inför ett svenskt ordförandeskap i EU, och vi är nu inne på slutspurten inför toppmötet . kan det här bli statsrådet sista frågestund i den här kapaciteten. Då tänkte jag passa på att be henne om en liten tillbakablick, trots att toppmötet är kvar. Jag vill ta upp vad sade inför det förra svenskledda ordförandeskapet: Vår uppgift och vår främsta ambition är att utöva ett effektivt, kompetent och resultatinriktat ordförandeskap som för EU:s gemensamma frågor framåt. Det här ger mig två frågor till : Hade rätt? Har och kollegerna lyckats under den här terminen? 37 Statsrådet (): Tack för frågan! Det är ännu lite tidigt att sammanfatta det svenska ordförandeskapet eftersom vi går in i en mycket intensiv slutbehandling inför toppmötet om .