prot · GX0918 · 2009-10-21 00:00:00 — 24 (mp) Förberedande votering: 122 för res. 23 18 för res. 24 148 avstod 61 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Huvudvotering: 149 för utskottet 124 för res. 23 17 avstod 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 24 c, 20 fp, 19 kd För res. 23: 103 s, 21 v Avstod: 17 mp Frånvarande: 27 s, 11 m, 5 c, 8 fp, 5 kd, 1 v, 2 mp Punkt 24 (Översyn av jaktlagstiftningen) 1. utskottet 2. res. 27 (s, v, mp) Votering: 148 för utskottet 140 för res. 27 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 85 m, 24 c, 20 fp, 19 kd För res. 27: 102 s, 21 v, 17 mp Frånvarande: 28 s, 12 m, 5 c, 8 fp, 5 kd, 1 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU3 Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 149 för utskottet 140 för res. 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 24 c, 20 fp, 19 kd För res. : 102 s, 21 v, 17 mp Frånvarande: 28 s, 11 m, 5 c, 8 fp, 5 kd, 1 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU3 Inkomstgaranti och jobbskatteavdrag Kammaren biföll utskottets förslag. SoU2 En politik för personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning Punkt 1 (Nationell handlingsplan för psykiatrin m.m.) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 150 för utskottet 138 för res. 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 s, 85 m, 24 c, 20 fp, 19 kd För res. : 100 s, 21 v, 17 mp Frånvarande: 28 s, 12 m, 5 c, 8 fp, 5 kd, 1 v, 2 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. (s) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU3 Vissa psykiatrifrågor m.m. Punkt 1 (Lagförslagen) 1. utskottet 2. res. (v, mp) Votering: 249 för utskottet 39 för res. 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 s, 86 m, 24 c, 19 fp, 19 kd För res. : 1 s, 21 v, 17 mp Frånvarande: 28 s, 11 m, 5 c, 9 fp, 5 kd, 1 v, 2 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. 14 § (forts. från 12 §) (forts. UU3) 115 (): Den övergripande tanken med är nordisk nytta för våra 25 miljoner medborgare i . Därför måste det nordiska samarbetet syfta till att underlätta för människor, varor och tjänster att passera våra gränser. Mot denna bakgrund är undanröjande av gränshinder centralt i . Därför är det också glädjande att se att arbetet fortskrider i rätt riktning. Inte mindre än 18 frågor om gränshinder har lösts . Som exempel kan nämnas att det nu är möjligt för sjukskrivna pendlare som blir arbetslösa att ha a-kassa i , att mer likartade krav på lastbilar har införts, att räddningstjänsterna kan samverka bättre och att en gemensam nordisk märkning av mat gjort det lättare för konsumenterna att känna igen vad som är sund mat. Allt fler människor flyttar, pendlar, studerar, arbetar och bedriver näringsverksamhet i ett annat nordiskt land. Detta ska vara fullt möjligt utan att människor riskerar att hamna mellan stolarna på grund av oklara lagar och regler. Mot den här bakgrunden är det särskilt glädjande att de nordiska samarbetsministrarna på svenskt initiativ nu har enats om att samtliga nordiska ministerråd ska ha gränshinder som en fast punkt på dagordningen på sina möten. Till detta kommer även att ska stärka samarbetet med Gränshindersforum plus att det land som är ordförande i får ansvaret att kontinuerligt redogöra för vilka gränshinder som har tagits bort. Vägen till ett öppnare förutsätter att gränshinderarbetet intensifieras. Villkoren för att driva företag i är enligt internationellt erkända mätningar bland de bästa i världen. Trots detta finns det mycket som kan bli ännu bättre. Vi är ständigt tvungna att förhålla oss till risker och utmaningar för näringslivet. Några av dem kommer till exempel från samhällsrelaterade förändringar som globaliseringen, som vi brukar kalla det. Jag vill understryka de möjligheter som globaliseringen ger till vår del av världen om vi tar vara på dem, om vi kraftsamlar genom utbildning, forskning, företagskluster och investeringskapital, om vi samverkar i regioner, om vi satsar på innovativ kraft och innovationer och uppmuntrar nya uppfinningar. Vi ligger i framkant på många områden, till exempel miljöteknik, informationsteknik, medicinsk teknik för att nämna några. Att det blir lättare att verka för det nordiska näringslivet som redan finns är naturligtvis jättebra. Men ibland glömmer man bort att det även krävs incitament att skapa kreativitet och entreprenörsanda så att fler vill starta och driva egna företag. Det finns många olika sätt att främja lusten att starta eget. Även på detta område måste det vara möjligt att lära av varandra. Den som startar ett företag ska inte behöva ha hög utbildning och ett stort startkapital. Det ska vara möjligt ändå. Med detta menar jag att man inte löser alla problem genom bara toppforskning och högre utbildning trots att det är jättebra initiativ. Det handlar också om att väcka människors entreprenörslust. Ett annat exempel som jag tycker skulle vara bra för att underlätta framför allt för konsumenter och förbättra för miljön i är ett gemensamt pant- och retursystem. Nordbor tar in stora mängder flaskor och burkar från andra länder, men eftersom de inte omfattas av pantsystemet i hemlandet når en stor del av dessa aldrig återvinningsstationerna. Vi hittar dem i stället i naturen och på andra ställen där de inte borde vara. I ett första steg borde vi kunna införa ett pantsystem för , , och . Ett sådant system för återvinning skulle ge vinster för såväl miljön och konsumenterna som den inre marknaden. Detta är ett förslag som diskuteras och har diskuterats . En annan fråga som vi har drivit i näringsutskottet är en gemensam nordisk handlingsplan för en klimatvänlig transportpolitik. Det handlar självfallet mycket om infrastruktur men också om att transportområdet måste ses som en helhet. Transporter måste samordnas så att effektiva åtgärder kan sättas in för att exempelvis få ned koldioxidutsläppen, så att stråk för godstransporter kan skapas i hela , främst då naturligtvis i , , och med knytningar också österut. Det är något som borde effektivisera godstransporterna men också innebär ökade möjligheter till överflyttning av gods från väg till järnväg och till vattenväg, allt för miljön och klimatet men också för människor och för möjligheterna för vårt näringsliv att blomstra. Det är också viktigt för att ha ett bra samarbete med alla länder runt . Genom och har de nordiska länderna satt sitt tydliga avtryck på . Syftet med strategin är att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna i , göra regionen mer tillgänglig och attraktiv och öka regionens trygghet och säkerhet. Det aktiva arbete som gjorts inom för att avskaffa gränshinder kan de nordiska länderna i sin tur bidra med för att skapa en smidigare inre marknad kring . De utmaningar som ställs inför är många. Det vore därför oklokt att inte dra nytta av det samarbete som länge funnits mellan de nordiska länderna, , och men också nordvästra . Gränshindren nämns faktiskt i Östersjöstrategin uttryckligen som ett hinder för ökat välstånd i regionen. Östersjöstrategin bör, som tidigare framhållit, också samordnas med den nordliga dimensionen som utgör det gemensamma ramverket för jämbördigt och ömsesidigt samarbete mellan EU, , och . Östersjösamarbetet bör stärkas så att sjösäkerhet, sjöfartsskydd, civil säkerhet, klimatförändringar och energieffektivitet samt arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor kommer högt upp på dagordningar. På så vis kan vi gemensamt verka för att uppfylla handlingsplan för som ju, som alla vet, går ut på att återfår en god miljöstatus. Vi hoppas på detta, men mycket arbete återstår. Framför allt får inte den nuvarande ekonomiska nedgången utgöra hinder för att fortsatt sträva efter detta, för att sträva efter höjda miljömål, ökade miljöresurser och ett påskyndande av miljökrav och miljöprojekt. En annan viktig fråga är att skapa relevanta åtgärder för att minska sjöfartens påverkan i . Det finns redan ett gott samarbete inom ramen för den internationella sjöfartsorganisationen , men det är centralt att vi vidareutvecklar de framsteg som gjorts på området. Bara har trafiken mångdubblats, och rör sig minst 2 000 fartyg i . Det är förstås positivt med ökad kommunikation och integration mellan länderna, men det innebär också nya utmaningar. Kraven på de sjöövervakande myndigheterna att hantera katastrofer och miljöhot ökar. Därför krävs det bättre organisering och tillsyn av den ökande sjöfarten, i synnerhet av fartyg med farlig last som rör sig i miljöer med svåra vinterförhållanden. Detta är centralt om vi vill värna miljön, värna fisket, men även om vi vill intensifiera brottsbekämpningen i vårt närområde. , fru talman, några ord om budget förstås. Trots att det ofta råder konsensus kring många frågor i är det en återkommande punkt som vi i den konservativa gruppen har en annan uppfattning om, och det är budgeten. Verksamheten kostar det är alltså budgeten för och finansieras av våra skattebetalare. Då har skattebetalarna rätt att kräva en effektiv verksamhet. Därför föreslår den konservativa gruppen en budgetminskning med ett par procent, ca , samt en bättre genomlysning av de tusentals projekt som pågår. Det måste tydligt framgå vilken nordisk nytta varje projekt har och vilket konkret mål som eftersträvas. Dessutom måste varje färdigt projekts resultat redovisas för bedömning. Om vi lyckas med detta kan vi göra effektivare och mer resultatinriktat, på det att kan bli en ännu tydligare aktör för ett starkt i . Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag att lägga redogörelsen till handlingarna samt avslå samtliga motioner. 116 (): När genomför sin session i denna kammare är temat för det nordiska toppmötet roll i EU-samarbetet. Det är något som för oss i kan tyckas mycket naturligt med tanke på det fokus som just nu finns på EU-samarbetet på grund av det svenska ordförandeskapet. EU står minst sagt högt på den politiska svenska dagordningen med en snar slutratificering av Lissabonfördraget och förberedelserna inför klimatmötet i . EU står också högt på den nordiska dagordningen inte minst efter att lämnade in sin ansökan om EU-medlemskap. Någon konkurrens mellan EU och det nordiska samarbetet finns inte. Snarare har insikten om betydelsen av ett stärkt samarbete mellan de nordiska länderna ökat i och med . Ett stärkt nordiskt samarbete är viktigt och nödvändigt för att ta vara på de gemensamma möjligheter och utmaningar som globaliseringen innebär. är en vinnarregion i vår globaliserade värld, och genom ett än mer utvecklat samarbete inom forskning och utveckling, näringsliv, kultur och inte minst eliminering av gränshinder kan vår gemensamma konkurrenskraft stärkas ytterligare. Stoltenbergrapporten visar också att vi har mycket att vinna på ett förstärkt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete mellan de nordiska länderna, något som var otänkbart att ens diskutera för . Men vi i har också svåra och viktiga miljöutmaningar i , i och i nordvästra , miljöutmaningar där vi i de nordiska länderna har ett särskilt ansvar för att leda och samordna arbetet för en aktiv miljö- och klimatpolitik. har varit en region med ett stort internationellt engagemang. Det officiella samarbetet i och har däremot traditionellt präglats av viss inåtvändhet. Det nordiska samarbetets grundläggande dokument, , som undertecknades , är ett exempel på detta. Ett ökat fokus på politiskt samarbete med länder utanför innebär inte att det samarbete som försiggår inom nedprioriteras, tvärtom. På samma sätt som EU arbetar både med unionens interna ärenden och yttre relationer kan också de nordiska organisationerna och göra detsamma i sitt arbete. EU måste vara en naturlig del av det nordiska samarbetet. är de flesta frågor som behandlas i EU-relaterade på ett eller annat sätt. Havspolitik, fiske, energi och inte minst säkerhetspolitik är exempel på sådana frågor. finns det inte någon nordisk EU-politik, vilket riskerar att leda till en helt okoordinerad implementering av EU-lagstiftningen. Det kan komma att försvaga medborgarnas och näringslivets fria rörlighet något som vi i det nordiska samarbetet är särskilt stolta över. Vi behöver eliminera gränshinder mellan de nordiska länderna, inte åstadkomma fler. EU-lagstiftningssamarbetet mellan de nordiska länderna måste därför stärkas. Det gäller processens alla faser, från lagberedning till implementering. När det gäller de nordiska parlamenten bör det finnas mer informationsutbyte och fler direkta kontakter mellan oss parlamentariker och självklart med de nordiska ledamöterna i . Dessa kontakter borde vara en del av vår parlamentariska vardag. borde kunna fungera som en motor för ett sådant förstärkt parlamentariskt EU-samarbete. Jag ser framför mig att får en mer specifik roll inom den parlamentariska EU-samordningen. För att detta ska vara möjligt behöver ett nytt mandat inom vilket organisationens EU-roll tydligt definieras och arbetsformen förnyas så att det blir praktiskt möjligt att bedriva ett mer proaktivt EU-arbete. Om detta inte sker och även fortsättningsvis har en utomstående roll i de nordiska parlamentens EU-arbete kommer ett av de viktigaste samarbetsområdena för de nordiska länderna, EU, att stå utanför det officiella nordiska parlamentariska samarbetet. Kan det verkligen vara ändamålsenligt? Kan en regional politisk organisation över huvud taget existera utan att engagera sig i Europapolitik? Enligt min mening är svaret nej. Som berättade tidigare fyller det nordiska samarbetets grundläggande avtal, , 2012. Självklart ska vi uppmärksamma jubileet, men fokus måste finnas . Vad är och blir det nordiska samarbetets roll i EU? Hur ska vi samordna de nordiska parlamentens EU-arbete? Vilken roll ska spela? Det blir ett bra tillfälle att ta nästa steg i det nordiska parlamentariska samarbetet. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 117 () replik: Det skulle vara intressant att höra om är beredd att öppna för att få in EU-frågorna i . Det är där samarbetet mellan och ministerrådet beskrivs. Kan man, utan att belasta ledamöter och personal med mer arbete, hitta de frågor som har ett samröre, de blommor som skulle kunna blomma i både EU och ? 118 () replik: , som är ett märkesår för det nordiska samarbetet, behöver vi fundera på vad som är nästa steg. I en sådan process måste vi vara beredda att diskutera en öppning av , med de komplikationer det innebär eftersom det är ett avtal mellan länder. Jag har svårt att se att vi kan komma vidare utan att vi tillför ytterligare ett uppdrag till , nämligen att engagera sig i EU-samarbetet. Möjligen behöver vi också fundera på vad det är vi inte ska hålla på med. Det är hemskt lätt att lägga till nya saker utan att man tar bort något. Det har skett en rejäl förändring . är det möjligt att alla fem nordiska länder är medlemmar i ; jag hoppas på åtminstone fyra. Då kommer EU-samarbetet, på ett helt annat sätt än 1952, att stå i fokus för det nordiska samarbetet. 119 () replik: Ett exempel på hur vi har försökt hitta de gemensamma frågorna, blommorna, var när kommissionen hade ett öppet samråd om Östersjöstrategin. Det var första gången yttrade sig i dessa frågor. Det är en väg att gå. Vi talar om en 60-åring, så kanske behövs det en ansiktslyftning. Man kan diskutera om det är dags att titta på . Ligger rätt i tiden? Det ger möjlighet för oss alla att fundera och väcka frågan, kanske i dialog med ministerrådet, om det finns ett intresse att förutsättningslöst titta på hur världen ser ut. Var finns i världen och världen i ? 120 () replik: Jag är helt överens med i detta. Vi har spännande år i det nordiska samarbetet framför oss. Det tillfälle som 2012 innebär bör tas till vara för en förutsättningslös och ödmjuk diskussion om framtiden för det nordiska samarbetet. 121 (): Jag yrkar bifall till förslaget i sin helhet. Jag kan konstatera att vi ledamöter i utrikesutskottet är i minoritet. I denna debatt flankeras jag av som är betydligt kunnigare och mer kompetent när det gäller än vad jag som folkpartistisk ledamot i utrikesutskottet är. Vi vet att våra närområden och grannländer har en självklar ställning för som nation. På många sätt är det nordiska samarbetet unikt vid en internationell jämförelse. Banden mellan de nordiska folken går sekler tillbaka och här finns några av viktigaste handels- och samarbetspartner. Jag hoppas som liberal och folkpartist att både och blir medlemmar i . Då skulle kunna samarbeta i många betydande frågor på ännu högre nivå. Den djupa ekonomiska kris som vårt grannland har hamnat i har lett till att allt fler islänningar har övergett sitt hårdnackade EU-motstånd. av befolkningen anser att bör söka medlemskap i . Med tanke på bland annat ökade ekonomiska och säkerhetspolitiska betydelse bör EU arbeta för att också blir medlem och det snabbt. Jag är glad över att EU:s utvidgningskommissionär, , har uttalat att EU-länderna ska kunna snabbehandla en isländsk ansökan om medlemskap i . Det är något positivt som bör bejakas. En annan viktig angelägenhet i det nordiska samarbetet har alltid varit att främja integrationen mellan de nordiska länderna och underlätta för nordiska medborgare att röra sig över gränserna. Genom Öresundsförbindelsen har möjligheterna till integration främjats i regionen. har trafiken över ökat med mellan . Det finns en stor oro för flaskhalsar i trafikflödet, vilket naturligtvis också påverkar miljön. har lyft fram en väldigt viktig fråga, nämligen att skapa en väg- och tågtunnel mellan och . Frågan kommer att tas upp till beslut på vårt landsmöte . Målet är att en sådan tunnel skulle kunna tas i drift . Enligt exempelvis professor vid är en tunnel under mellan och också samhällsekonomiskt lönsam. Tillväxten i regionen kan till och med hämmas om man inte bygger en sådan tunnel. Han har också tagit fram en rapport på uppdrag av det interregionala projektet . Denna fråga är ännu i sin linda i riksdag, men vi hoppas att vi kan bidra till att starta en diskussion om detta. Vi vet att flera andra partier också är intresserade av detta. Tunneln skulle innebära att hela regionen kunde hamna inom ett ganska bekvämt pendelavstånd och integrationen skulle kunna fördjupas på olika plan. Den tunga trafiken till skulle inte heller behöva passera . Tron på att nordiskt samarbete kan utgöra ett självständigt säkerhetspolitiskt alternativ anser vi liberaler saknar förankring i verkligheten. De nordiska länderna kan inte ensamma generera en tillräcklig politisk och militär tyngd. Insikten om detta finns hos våra grannar och som båda har sin grundläggande säkerhetspolitiska förankring genom sitt medlemskap i . har ett nära samarbete med den transatlantiska säkerhetsgemenskapen. Den trygghet som följer av ett formellt medlemskap saknas dock liksom möjligheten att aktivt påverka Natos utveckling som allians. I avsaknad av en tydlig svensk vilja att ansluta sig till försvarsalliansen blir ett nordiskt samarbete på militär- och försvarsfronten utan verkligt djup och förtroende. Det vill vi folkpartister betona. Som icke-medlem kommer inte att kunna spela den centrala roll för ett regionalt samarbete som vore naturlig och eftersträvansvärd. Jag vill avsluta med att koppla till säkerhet och . Det må vara slut, men de geopolitiska tyngdlagarna består. är ett litet land och säkerheten har byggt på ett tänkt planerat stöd från Nato. Detta förhållande kommer inte att ändras. Vi kan gärna samarbeta med våra nordiska grannar också på detta plan, men Nato bör vara det långa spåret i det långa loppet. 122 (): Det är alltid intressant att debattera nordiska frågor. Vi är några eldsjälar och entusiaster inom det nordiska arbetet. Det som jag tycker är positivt med det arbetet är att det är en känsla över partigränser och blockgränser. Det är trevligt också med den arbetsformen här i . Eftersom vi står inför ett 60-årsjubileum i vill jag passa på att i kammare ge en liten tillbakablick över hur det såg ut då. statsminister lanserade 1997 inom EU begreppet den nordliga dimensionen för samarbetet med våra närområden. Inom delar vi en unik värdegemenskap. Många av oss förstår varandras språk. Vi är vana att samarbeta med varandra och våra samhällen och politiska system är uppbyggda på liknande sätt. Den nordliga dimensionen syftar till att främja säkerhet, stabilitet och hållbar utveckling i hela regionen. Vi vet att det är fler än våra fem nordiska länder. Vi har också de tre baltiska länderna, delar av och vi sträcker oss runt vårt nordliga område. Arbetet ska också bidra till en ekonomisk och social utveckling och därigenom förhoppningsvis minska skillnaderna i levnadsstandard, minska miljöhoten och förebygga eller avvärja andra hot som till exempel gränsöverskridande kriminalitet. Från parlamentariskt håll är det viktigt för de nordiska länderna att ha en samlad syn på den nordliga dimensionen. Det nordiska i den nordliga dimensionen menar jag och bör stärkas. Det är och mycket har hänt, som tidigare debattörer har varit inne på. Det var ett uttryck för samma behov som många andra europeiska stater hade i skugga, nämligen behovet av att hitta stabila och fungerande former för samarbete med sina grannländer. För de nordiska länderna var det då naturligt att söka sig till varandra. Flera viktiga beslut som underlättar integration mellan våra länder togs redan under första år. Exempel på detta är den nordiska passunionen och den gemensamma nordiska arbetsmarknaden. Många människor inom förflyttar sig över gränserna. Det finns fortfarande byråkratiska hinder som försvårar för människor att röra sig inom . Här har vi kvar en hel del arbete att göra. Det kan till exempel gälla skatteproblem när man har en inkomst på ena sidan gränsen och är folkbokförd på den andra. Det har också gällt problem med beskattning av fastigheter och fordon, rätten att tillfälligt övernatta på arbetsplatsen utan att få sin bil beslagtagen och rätten att passera en nordisk landgräns med sin tjänstebil. Många känner till de berättelser som kommer till oss som nordiska förtroendevalda. Smärre justeringar har gjorts. Mycket är gjort, men problemen är fortfarande delvis kvar. Jag ska ge några exempel på gränshinder som har lösts . Det är nu möjligt för danska körskolelärare som arbetar i men är bosatta i att förnya sina körskolelärarkörkort i . Jag har själv träffat ett par sådana. Personer som har svenskt samordningsnummer men bor i ett annat nordiskt land finns nu med i , vilket gör det lättare för dem att öppna konton, bli kunder hos banker med mera. Genom inrättandet av servicetelefonen Hallå som är lokaliserad till har en klar förbättring inträtt vad gäller enskildas möjligheter att få information om gällande regler, men det finns fortfarande svårigheter och en del att göra. Krafttag måste tas för att hitta lösningar på de problem som försvårar för nordbor att bosätta sig och arbeta i ett annat nordiskt land. Jag vet att det är ett arbete och ett uppdrag som vi alla i den svenska gruppen i känner starkt för. De kvarstående svårigheterna strider mot andan i den fria nordiska arbetsmarknaden och mot som alla nordiska länder är med i. Jag vill avsluta med en sak som är en läxa till oss själva. Det är också mitt engagemang i . Vi måste få en enhetlig definition av vad projekt är. Det är inte acceptabelt att vi har 1 800 projekt, många med många års projekttider bakom sig och där det inte är klart hur de ska slutföras, om de ska slutföras, om de utvärderas och om de är till nordisk nytta. Detta arbete har jag tillsammans med flera kamrater i lagt mig vinn om att ta fullt ansvar för och få en upprättning i ledet.