prot · GW0990 · 2009-03-24 00:00:00 — Det handlar om bygg- och energiinvesteringar, om gröna jobb. Det handlar om pengar till kommuner och landsting för att rädda jobben, för att säga till våra barn och unga, till våra gamla att de inte ska behöva betala i jobbkrisens spår. Inga av de här beskeden kan vi ge hemma i län. Vi kan göra det vi kan hemma, och vi gör det. Men frågorna som jag bär med mig hemifrån är: Var finns regeringen? När kommer beskeden? Vad fyller varselsamordnarna för funktion om man inte tar deras förslag på allvar och dessutom, det senaste, har sagt: Ni behöver inte höra av er mer, vi har fått nog. 86 Näringsminister (): Jag kan ha respekt för om en del socialdemokrater har svårt att förstå ett nytt arbetssätt. Det som skedde förut när det var kris var att man presenterade paket. Den som var duktigast på att ordna paket var väl . Jag har gått tillbaka och tittat på resultatet av det. Det är ju skrämmande hur mycket pengar man har kastat i sjön genom att göra populistiska utspel. Det vi tänkte när vi såg den globala finanskrisen komma, när vi såg hur den drabbade hela var ju att det finns en massa resurser i våra system. Det är inte seriöst att stå här och säga att det inte finns några pengar. Bara i den senaste budgeten, tillsammans med A-propositionen, satsade vi , och ni påstår att det inte finns resurser. Om ni har en sådan slarvig syn på ska ni inte ha att göra med skattebetalarnas pengar över huvud taget. Det är min slutsats. Det som är det nya arbetssättet är att om vi har en nationell politik där vi ger resurser till Arbetsförmedlingen, där vi ger till , där vi ger till och så vidare har det en regional struktur och logik. Om det ska fungera väl för den enskilde medborgaren som blir arbetslös, som behöver låna till företagen, som behöver hjälp från de här systemen måste någon koordinera och samordna insatserna lokalt och regionalt. Utöver det jag har nämnt finns det en massa resurser i strukturfondsprogram och annat som vi kan använda och som ska användas i de här situationerna. Vad samordnarna ska göra är att koordinera, samordna och se till att människor inte hamnar mellan stolarna utan kan få den hjälp som de har rätt att få. Det har också ett syfte att man kan samordna lokalt, regionalt och nationellt. Det är helt rätt, en del av de regelverk som vi har behöver justeras från tid till annan, och vi gör också det. Jag vill påpeka att en tredjedel av de förslag som har kommit in från samordnarna redan är genomförda. En del tittar vi vidare på för att se vad vi kan göra. Det är alla möjliga åtgärder. Men en tredjedel är redan genomfört och var det redan i och med A-propositionen. Jag tycker också att det är viktigt att säga att ju mer vi kan koordinera våra insatser desto effektivare blir de. Här har vi också kommuner och regioner som har sin dagordning och sina verktyg. Kan vi koordinera dem är det väldigt bra. Vad har vi då gjort? Det är inte heller seriöst att säga att ingenting har hänt: arbetsmarknadspolitik plus 4 miljarder, utbildning och yrkesutbildning plus 2 miljarder, forskning och innovation 15 miljarder, infrastruktur 11 miljarder utöver den ordinarie planen, 2 miljarder till så att de kan låna ut mer pengar, ytterligare 3 miljarder till SEK så att de kan hjälpa till med exportkrediter. Listan på åtgärder som vidtas är otroligt lång. Men poängen är ju att när de kommer ut i verkligheten måste de också användas och koordineras. Det är det som är samordnarnas uppdrag. Sedan tror jag att det är viktigt att säga att det egentligen är två spår vi måste klara av att hantera just nu i den här krisen. Det ena spåret är att hjälpa människor som akut blir arbetslösa, som behöver utbildning eller vad det kan vara för någonting. Där finns det insatser och resurser som vi kan använda. Det andra är framtidsspåret, det vill säga hur de nya jobben kommer. Vad gör vi för någonting? Där har vi forskning och utveckling, innovation, klusterbildningar alla de här sakerna som det också finns resurser för att jobba med. Båda de här spåren innebär ju arbete som samordnarna kan organisera lokalt och regionalt. tycker jag att det är viktigt att säga att det inte finns någon sedelpress. Jag har haft interpellationsdebatter ett antal gånger, och jag konstaterar att ni säger att det är för lite, det behövs mer. Det är för lite. Det behövs mer. Min fråga till er är: Var har ni sedelpressen gömd någonstans? Fortsätter ni så här får ni inte bara en global finanskris och en jobbkris, ni kommer att få en statsfinansiell kris också. Det är väl ändå inte meningen. 87 (): Det är för lite, klagar vi tydligen på. Läser man dagens tidning ser man att det inte bara är vi som klagar utan även arbetsmarknadsministern klagar. Först konstaterar man att vi befinner oss i en mardröm, när man beskriver arbetsmarknadssituationen i , den borgerliga regeringens . Sedan säger arbetsmarknadsministern apropå att oppositionen klagar på att det görs för lite, och i den här debatten kan det vara spännande att höra vad arbetsmarknadsministern säger när det gäller mardrömmen : Jag skulle gärna se att vi gjorde mer. En medlem i , som inte bara ser uppgiven ut på kortet i tidningen där man gestaltar den här mardrömmen som den borgerliga regeringen har skapat av , säger på ett uppgivet sätt: Jag skulle gärna se att vi gjorde mer. Det innebär alltså att samordnarna vill att regeringen gör mer. De varslade, de uppsagda, företagarna, kommunpolitikerna, regionpolitikerna, alla här ute i avlånga land vill att regeringen gör mer, till och med arbetsmarknadsministern vill att regeringen gör mer. Då är det väl i stort sett bara näringsministern kvar som inte vill det. Det är väl synd då att inte arbetsmarknadsministern har någonting att säga till om i regeringen. Vad är det man ska göra? Man ska naturligtvis göra det som samordnarna föreslår. Annars är det ju precis som några av mina kolleger var inne på, att man kan ifrågasätta varför samordnarna finns om man inte tar till sig deras budskap. Om det är som ministern säger att det redan är genomfört, varför tycker inte samordnarna det? Varför delar de inte den synen i sina rapporter? Inte ens i regeringens egen promemoria konstaterar man att det är genomfört. Punkt för punkt, som jag gjorde i mitt förra inlägg, radar man i regeringens egen promemoria upp allt man inte har gjort. Får jag bara skicka med näringsministern två saker som någon sorts vädjan. Det ena är en vädjan som jag delar med den centerpartistiske samordnaren i min region, , som gång på gång pratar inför regeringens döva öron om utbildning och kompetensutveckling för att hindra nya uppsägningar. Gång på gång, så sent som i en artikel i lokaltidningen hemma säger han: Det är självklart att företagen inte ska behöva bära hela bördan för att utbilda folk. Staten, regeringen, måste bidra. Det är en vädjan från egna partikamrater nere i det hårt drabbade . Jag har en annan vädjan också som gäller vad man skulle kunna göra om man nu vill göra någonting, om man inte anser att allt som ska göras redan är gjort och man anser att det inte finns något kvar att göra. Det är en vädjan från arbetsgivare, fack, kommunala och regionala företrädare och även ett krav som samordningsmännen har. I motsats till vad ministern säger till sitt försvar, att det finns en tydlig regional struktur, upplever man att man i kontakterna med Arbetsförmedlingen inte har den här regionala strukturen, utan myndigheten uppfattas som starkt centraliserad med mycket begränsade beslutsmandat på lokal nivå. Jag skulle tillsammans med arbetsgivare, fackliga företrädare, kommunala och regionala företrädare och samordningsmännen vilja vädja till näringsministern att ta tag i det här från regeringens sida så att till exempel Arbetsförmedlingen kan bli en sådan regional partner som gör att vi kommer vidare i de här frågorna och inte står och stampar. Det kan väl inte vara sant som ministern säger att politiken redan är genomförd när inte ens arbetsmarknadsministern säger det utan säger att han gärna skulle göra mer. Sedan är det synd att inte arbetsmarknadsministern har makt att genomföra det. 88 (): Jag känner mig inte speciellt träffad av de synpunkter som ministern framförde här som att vi vill sätta i gång sedelpressar, slänga pengar i sjön och vad det nu var för något. Det gör jag inte mot bakgrund av att det jag här uttrycker egentligen inte är mina egna ord eller mina egna åsikter. Jag betraktar mig mer som en budbärare för väljarna och verksamheterna i län som varselsamordnarna har gjort sig till talesmän för. De 40 miljarderna som ministern alltid åberopar finns är nästan som någon form av hallucination. Det är någonting som sker där borta, för de finns . Men när de här kommer och begär att någonting ska åtgärdas pratar man inte om de 40 miljarderna. Man pratar om någonting som inte finns. Ministern kan ju knappast anklaga oss socialdemokrater för att det är en landshövding, som inte har en socialdemokratisk bakgrund, och en regionförbundsordförande, som är aktiv centerpartist vid namn , som har framfört önskemålen om åtgärder från regeringens sida. Det kan man knappast säga är Socialdemokraterna som ligger bakom. Det är snarare så att de har gjort sitt jobb. De har gått igenom den verklighet som vi i län lever i och kommit fram till att det här saknas. Det saknas trots de där 40 miljarderna som ministern står här och pratar om. Det är någonting som behöver komma till därutöver. Då säger ministern att en tredjedel av förslagen redan är genomförda. I län har man kommit med åtta punkter. Man säger så här: Förbättra regelverken. Regelverken har för långa ledtider. Det behövs större flexibilitet och anpassning till lokala förhållanden och förutsättningar. Det handlar framför allt om Arbetsförmedlingens insatsområden och . Mig veterligen har man inte ändrat på detta den senaste månaden. Det handlar om ökade möjligheter till kompetensutveckling. Motsvarande forsknings- och utbildningssatsningar som har gjorts för fordonsindustrin bör övervägas för glas- och träindustrierna. Möjliggör kompetenshöjande insatser direkt på arbetsplatsen samt skapa fler yrkeshögskoleplatser kopplade till lokala och regionala behov. Det är inte genomfört för trä- och glasindustrierna. Det bör göras särskilda satsningar inom glas- och träindustrierna. Motsvarande forsknings- och utbildningsinsatser som har gjorts för fordonsindustrin bör även övervägas för glas- och träindustrierna. Det är inte gjort. Inför ett nytt ROT-avdrag för flerbostadshus. Låt ROT-avdragen även omfatta miljonprogrammet och företag. Energiinvesteringar i miljonprogrammet bör vara ett prioriterat område. Det är inte gjort. Öka tillgången till kapital. Det saknas tillgång till kapital för företag i län. Gör förändringar i stödområde B och öka såddbidraget. Det är inte gjort. Inför en företagsakut för företag som hamnar i en akut kris. En företagsakut i län ska ge handfasta råd till företag som hamnar i akut kris. Detta kan göra att vi undviker onödiga konkurser och räddar kvar kompetens och realkapital i regionen. Det är gjort, men det är gratis. Kostnaden för detta klarar man inom ramen. Kommuner och landsting i län kan tidigarelägga byggjobb, men då behövs också en statlig ekonomisk stöttning. Det är inte gjort. 89 (): träffade jag på gymmet. Hon har varit mammaledig med lilla och berättade att hon skulle börja jobba igen. Efter att ha hållit hårt i slantarna under föräldraledigheten såg hon fram emot att hon äntligen skulle få två hela inkomster för att stötta familjens ekonomi. Och vad händer då? Jo, hennes man, som är snickare, förlorar jobbet. När jobbkrisen sätter sina klor i berörs hela samhällen. Det berör företagen. Det berör samhällsservicen. Det berör människorna grannar, släktingar, vänner och till och med hela familjer. Jobbkrisen berör alla. Att då sitta med armarna i kors och tro att situationen blir bättre utan att göra någonting är fel väg att gå. Det behövs aktiva åtgärder för att samhällsekonomin inte ska braka ihop. Det krävs att bördorna fördelas rättvist, inte på det sätt som den moderatstyrda regeringen har valt att föra sin politik: riktade skattesubventioner till dem som redan har det bra ställt. De regionala varselsamordnarna i län har i en debattartikel riktat sig till regeringen med orden: Agera snabbt på våra åtgärder så står vi bra rustade när konjunkturen vänder och tillväxten tar fart. Det är bara att stämma in, för det är väl inte tänkt att kraftsamlingsrapporten som läns varselsamordnare har lämnat till regeringen, tillsammans med de andra rapporterna som näringsministern har fått, ska ställas att damma på en bokhylla i ? 90 (): Jag hoppas att näringsministern, trots hennes senaste inlägg, tar allvarligt och seriöst på det engagemang och den oro som vi försöker förmedla. Hon kan göra det lätt för sig genom att slå tillbaka med det hon benämner som socialdemokratisk politik, men det är inte så enkelt i det här fallet. Jag bär med mig som en budbärare, ett uttryck som någon använde tidigare, oron från varselsamordnarna hemma i län. En av dem har i alla fall inte socialdemokratisk bakgrund, och alla de människor som har varit engagerade i denna kraftsamling för län har definitivt inte socialdemokratisk bakgrund. Det finns en tydlig oro hemma i län för att det inte är tillräckligt, att behoven är oerhört mycket större än det som regeringen har visat sig beredd att ta ansvar för. Och vi väntar fortfarande på beskeden om vad man tänker göra med varselsamordnarnas rapport, om det kommer att bli någon handling utifrån det arbete som har lagts ned. Att investera ur krisen är inte att kasta pengar i sjön. Det är Socialdemokraterna oerhört tydliga med. Jag tror faktiskt att just det kan vi dela med de varselsamordnare och den rapport som vi har lämnat från län, för är det någonting som vi är överens om så är det att vi behöver kraftsamla för att investera län och ur krisen. Det finns ingen sedelpress, det är jag fullständigt övertygad om. Därför är det helt oförlåtligt att sänka skatterna med 80 miljarder som man lämnar människor åt sitt öde. 91 Näringsminister (): Låt oss först landa lite grann i vad det är för situation vi befinner oss i. Det är en global finanskris. Hela banksystemet har rasat samman. Alla ekonomier i hela världen rasar samman. Det finns några ekonomier som möjligen går lite bättre än andra, men det är grunden. Det är ju ingen enskild historia som inträffar i , för hade det varit det hade vi varit i ungefär samma läge som vi var i . Men det är ju inte det, utan det är en global finanskris där kunder inte får låna pengar och vi tappar kunder i vår exportberoende ekonomi. Det är så det ser ut. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi förmår att också landa i det. I det läget är det väldigt viktigt att ta ansvar för statsfinanserna. Om vi inte gör det riskerar vi att hamna i klorna på dem som beskrev när han ansvarade för fögderiet här. Han fick nämligen gå ut och låna pengar hos ynglingar i . Och den som är satt i skuld är icke fri. Nej, det är helt sant. Det är därför jag säger att det inte finns någon sedelpress. Jag skulle också önska att man kunde göra mer, och det önskar hela regeringen. Men vi måste vara statsfinansiellt ansvariga och prioritera åtgärderna. Det är mot den bakgrunden som jag menar att i investeringar utöver ordinarie budget är gigantiskt mycket pengar. Det är mars månad nu och vi har inte använt de pengar som finns. Det är inga hallucinationer; de finns. Det byggs vägar, det renoveras järnvägar, det lånas ut pengar till företag och det startas yrkesutbildningar. Det är en massa saker som händer. Då kan man från socialdemokratiska riksdagsledamöters håll välja en attityd. Endera står ni på alla era möten och säger: Vi vet inget. Förmodligen händer det absolut inget i det här landet. Fick vi styra skulle det hända massor. Det andra alternativet ni skulle kunna välja, för att skapa lite trygghet hos dem som är oroliga , är att beskriva det som faktiskt finns. Ni kan ha andra åsikter om att det ska göras mer och så vidare, men som medlemmar av riksdag har ni ett ansvar att beskriva att det finns en massa resurser i systemet för att hjälpa människor. Annars skapar ni ännu större otrygghet. Inget görs, är temat . Vi satsar 4 miljarder ytterligare i arbetsmarknadsutbildning. Yrkesutbildningen, som genomförs i yrkesvux, kvalificerad yrkesutbildning och yrkeshögskola, syftar till att hjälpa människor att gå vidare i sitt yrkesval om man bli arbetslös eller annat. Svenska har som kan gå till företag. Jag vet att det är många företagare som söker dessa pengar och kan utbilda i företagen. Företagen måste ta en del av ansvaret, och socialfondspengarna kan användas i det sammanhanget. Vi har tillfört 2 miljarder ytterligare till som har fördubblat sin utlåning till småföretag. Det är inte säkert att det räcker, men det räcker rätt väl att döma av vad säger till oss. Behövs det tillföras resurser får vi titta på det, men ni kan inte komma och säga att det behövs mer innan det har tagit slut. När det gäller infrastrukturen satsar vi . Det som är kruxet med infrastruktur är att det tar lite tid att sätta i gång saker. Därför var det tur att vi tog beslutet . ser vi byggnationer påbörjas runt om i vårt land. Det är otroligt viktigt nu när vi har ont om jobb i bygg- och anläggningssektorn. När det gäller energi- och klimatinvesteringar är det likadant. Ni kan hjälpa till genom att ge information om de faktiska åtgärder som genomförs. Ni behöver också skapa trygghet hos de människor som är oroliga. Det är inte tomt i plånboken, men vi måste hushålla med resurserna. 92 (): Det är viktigt att påminna om att det inte bara är socialdemokrater som är ute och skräms. Jag har försökt att vidga debatten och lyfta upp frågan just utifrån samordningsmännens perspektiv. Vi kan återigen konstatera att när samordningsmännen i besöker är det en centerpartistisk partikamrat till som ställer en fråga på ett arbetsplatsbesök i fabrik i : Kan utbildning med ekonomiskt stöd från samhället hålla nere antalet uppsägningar? Svaret från platschefen på i blir: Självklart är det positivt om samhället hjälper till. Då blir det lättare att behålla folk och ha dem kvar när konjunkturuppgången väl kommer. Det är denna typ av frågor som de gång på gång har ställt och inte fått svar på som gör att samordnarna och ministerns partikamrater både i egenskap av samordnare och kommun- och regionpolitiker blir besvikna och frustrerade. De ser att inget händer. Man kan naturligtvis gömma sig bakom att det är global finanskris, men det spelar väl ingen roll om det är global finanskris eller inte. Regeringen måste agera oavsett vad det är för sorts kris. Regeringen kan inte säga: Nej, om det är global finanskris behöver inte regeringen agera och ta ansvar. Det kan vi bara göra i ja, vadå för sorts kris? Det skulle vara spännande att få reda på i vilken sorts kris regeringen skulle agera. Att gömma sig bakom den typen av formuleringar blir fullständigt befängt för folk som befinner sig på till exempel Flobyfabriken och vill ha stöd för utbildning för att klara sig över konjunktursvängningen. Den typen av argumentation håller inte. Regeringen väljer att låna pengar för att sänka skatten för de rika men vill inte satsa pengar för att hjälpa dem som hotas av arbetslöshet. Då har man gjort en prioritering som är viktig för väljarna att hålla reda på. 93 (): Ansvar för statsfinanserna, säger ministern att man har. Givetvis, men först och främst har man ett ansvar för medborgarna i landet. Det hjälper inte hur mycket pengar man har om man inte ser till att de människor som har varit med och betalat in de pengarna kan ha ett drägligt liv. Det måste vara den första prioriteringen, inte att titta på varje enskild krona vid varje enskilt tillfälle. Ja, det råder global finanskris. Men som tidigare talare har sagt kan det inte vara så att man frisvär sig från ett ansvar på grund av att något har hänt någonstans som man inte anser sig ha skulden till. Man är naturligtvis tvungen att ta tag i situationen ändå. Ministern säger att det byggs överallt när det gäller infrastruktur. Jag hälsar ministern välkommen till län. Där byggs det inte på något enda ställe när det gäller infrastruktur. Det är det sorgliga faktumet. Jag har bjudit ned kommunikationsministern för att hon ska komma ned och se på verkligheten. Även näringsministern är välkommen. Allt görs tydligen redan. Vad ska då samordnarnas förslag användas till om allt redan är på gång? Som jag försökte visa med min uppräkning har regeringen sagt ja till ett förslag av de åtta som man har prioriterat från våra samordnares sida. Det är ett förslag som inte kostar regeringen en enda krona. De andra, som medför någon form av kostnad, har man ännu så länge inte gjort något med. Jag tycker att regeringen ska ta till sig de förslag som samordnarna har kommit med och se till att så många som det bara går blir genomförda . Använd gärna de 40 miljarderna! Enligt ministerns egen utsago har man ju ännu inte använt dem. 94 Näringsminister (): Jag gömmer mig inte bakom någon global finanskris, men det är viktigt att ha lite proportioner på hur debatten är. Jag tror att alla förstår att med den globala finanskris vi har är det svårt att med åtgärder, oavsett land, möta det och stoppa finanskrisen. Det är bara att titta på vad som händer i med och runt om i . I den globala finanskrisen har ändå muskler att göra investeringar på 40 miljarder tack vare att regeringen har hushållat med våra resurser. Vi kan alltså satsa . Ja, vi har sänkt skatterna för låg- och medelinkomsttagare för att de ska kunna klara sig bättre själva. I kristider är det rätt bra att ha lite mer pengar att röra sig med, också för låg- och medelinkomsttagare. När det gäller utbildning är det viktigt att peka på de saker som görs. Sociala fonden är till för utbildning i företag. Det finns resurser där. Vi har också försökt förenkla regelverken och göra dem mer lättillgängliga. Samordnarna gör ett fantastiskt jobb. Jag håller med om att de är otroligt duktiga. De har många möten och samlar folk runt om regionalt och så vidare. Jag tror dock att vi måste hjälpas åt med att beskriva hur detta komplicerade samhällssystem fungerar. Ni fyra har mycket kunskap och kompetens i detta. Jag förstår om ni vill använda det till att kritisera regeringen, men en sak vill jag vädja om. Skräm inte människor i onödan! Det är inte bra för . Ni kan kritisera oss, men beskriv ändå vad det är för resurser som finns och försök lotsa människor rätt i den svåra situation som vi befinner oss i! Vi ska göra allt vi kan för att jobba vidare med de åtgärder och förslag som har kommit in och för att justera de system som behöver justeras. Men tro inte att det finns någon sedelpress! Vi ska skapa trygghet. Då måste vi visa ledarskap och mod allihop, oavsett vilket parti vi kommer från. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2008/09:363 om betalningstider för företag 95 Näringsminister (): har frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förbättra betalningstiderna för företag. Likviditeten är väldigt viktig för företagen, särskilt i dessa tider. Jag håller med om detta. När det gäller betalningstider för små och medelstora företag arbetar vi inom ramen för EU med Small Business Act, SBA, där förslag kommer att lämnas av kommissionen. Många svenska företag är verksamma både i och på EU-marknaden och därför välkomnar jag initiativ som leder till förbättrade betalningsrutiner i . Jag och hela regeringen följer noga utvecklingen och effekterna av den pågående globala finanskrisen. Svenska institutioner med ansvar för likviditeten och stabiliteten på finansmarknaden har gjort ett bra arbete för att hantera de omedelbara följderna av krisen. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra likviditeten och tillgången till kapital för svenska företag. I det nuvarande konjunkturläget är det särskilt bristen på likviditet som är bekymmersam och som särskilt beaktats i regeringens politik.