prot · GW09117 · 2009-05-13 00:00:00 — Den sänkning av avgiften som vi föreslår, som på riktigt till skillnad från regeringens förslag skulle ge en reell sänkning och förstärkning i plånboken för vanliga människor, skulle vara en oansvarig politik med hänvisning till att regeringen vill värna välfärden. Det går inte ihop för mig. Som jag ser det, och som jag har ganska gott stöd från ekonomer och andra för, är ju att det är ett väldigt bra sätt att värna välfärden, dels att se till att den del av välfärden som är arbetslöshetsförsäkringen fungerar för människor, dels genom att det avlastar kommunernas ekonomi och ger större utrymme för skola, sjukvård och barnomsorg så att man slipper säga upp människor där och ytterligare späda på arbetslösheten. 117 HANS () replik: Jag återkommer till att de pengar som regeringen satsar just är till för att undvika uppsägningar inom skola och omsorg. Sedan kan man alltid vilja satsa mer, men det gäller också att statsbudgeten håller ihop. Man kan inte satsa mer än man har råd med, för då får vi ju långsiktigt ekonomiska problem i samhället som får effekter som är negativa. Jobbskatteavdraget har ju de som har jobb alltjämt med sig och kan därmed konsumera mer än de skulle kunna utan detta. Sedan vill jag också säga att just det att också vill sänka avgifterna mer inom a-kassan ju låter bra. har man inte, som flera har nämnt här i talarstolen, beskrivit var man ska ta pengarna till den sänkningen ifrån. Det blir komplicerat att tro på detta och hur det ska finansieras. När man tittar på politik i stort får man en känsla av att de vill spräcka utgiftstaken i statens budget. Det kommer sannolikt att leda till högre inflation och högre räntor, vilket kommer att skada hushållens konsumtionskraft . 118 () replik: säger att man gör så bra som möjligt. Det är fint, men jag tror att det skulle vara bra om också utvärderade de beslut som har tagits och reparerar de felaktigheter som har begåtts. Visst, det är lite lappande och lagande här. Det är givetvis jättebra att medlemsvillkoret ändras från , men tror verkligen att det kommer att innebära medlemsrusning till a-kassorna? Han sade tidigare att hade a-kassorna ökat med några tusen. Jag tror att det var 2 000 personer eller något sådant. Tror verkligen att den här ändringen kommer att innebära något för den halva miljon som har lämnat a-kassan? var det 700 000, är det 1,2 miljoner som står utanför a-kassesystemet. Tror verkligen att det kommer att bli rusning till a-kassorna nu? När vi får undersökningar som visar på att nära hälften av ungdomarna inte är med i a-kassan är det ett underbetyg. Då måste faktiskt regeringen agera. Då anser inte vi att det som regeringen gör nu är tillräckligt. Det måste göras något radikalt för att se till att trygghetssystemet fungerar under den lågkonjunktur som befinner sig i . Där menar jag att regeringen inte gör tillräckligt mycket utan man vältrar tvärtom över kostnaderna på kommunerna som kommer att få ökade utgifter för försörjningsstöd. Det är det som blir alternativet för dem som inte alls är med i en a-kassa, framför allt kanske de som är unga. Då blir det i stället en övervältring av kostnaderna på kommunerna som kommer att leda till att kommunerna kommer att få göra besparingar i sin ekonomi eller höja skatten kraftigt, något av det, enbart för att här i talarstolen ska kunna säga 119 HANS () replik: När vi tittar på kommunerna kan jag återkomma till att regeringen gör så mycket som man anser att det går att göra med tanke på det finansiella läget i statsbudgeten. 2009 är ändock pengar som kommer kommunerna till del. Jag kan nämna att kommun med 10 000 invånare får . Det är ett bra tillskott, känner jag som kommunpolitiker, för att just undvika uppsägningar och undvika nedskärningar av välfärden i kommunen. Självklart utvärderar vi vad vi gör. Man måste alltid utvärdera och ibland förändra saker som man har beslutat om. Jag återkommer till att en positiv sak som vi kunde se var att närmare 180 000 personer hade kommit i arbete som alliansregeringen hade verkat. Utgångsläget var många ungdomar som hade varit arbetslösa även i högkonjunktur. Det var en positiv sak som ändå visar att våra åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken i stort har haft en positiv effekt. Sedan var det frågan om en rusning till a-kassan genom att sänka avgiften med en sjättedel, det vill säga med . Jag tror inte att det kommer att bli någon rusning, men jag hoppas och tror att det kommer att bli en tillströmning av ett antal personer som väljer att gå med i a-kassan. Det tycker jag är bra. Sedan får vi se vad det går att göra ytterligare för att stärka viljan att gå med i a-kassan. Jag vill i sammanhanget nämna att det inte bara är avgifterna som styr om människor vill vara med i a-kassan eller inte. Vi träffade representanter från TCO. De berättade att de jobbar hårt för att utveckla och modernisera det fackliga arbetet för att just locka medlemmar till sig. De känner själva att de verkligen måste motivera varje enskild person att gå med i fackföreningen. Går man med i fackföreningen är steget nära att gå med i a-kassan. Det finns ett arbete som pågår även inom fackföreningsrörelsen som kommer att stimulera fler att bli medlemmar. 120 () replik: säger att man håller på med utvärderingar. Det är nu politiken prövas. Det är nu vi ser effekterna av den politik ni har lyckats genomföra . Det är en backlash för . Det är fråga om ökade klyftor i samhället. Det är det verkliga utanförskapet som ökar. Ungdomsarbetslösheten är , men här står och säger att den var hög när ni tillträdde 2006. Inte tusan har regeringen gjort ungdomsarbetslösheten lägre! Den har fördubblats , och dessutom lägger man inte fram några aktiva förslag i vårbudgetpropositionen. Det är bara passiva åtgärder. Mycket mer aktivt skulle behöva göras för att se till att man inte förlorar en generation på grund av en borgerlig regering. Vi menar att a-kassan spelar en roll. Vi måste se till att folk kan vara trygga när de förlorar jobbet. De kan inte som enskilda påverka en lågkonjunktur i den bemärkelsen att de har valt rätt yrke och att det yrket inte kommer att drabbas av en konjunkturnedgång. Det är svårt att påverka som enskild. Däremot bestraffar ni den enskilde som utbildar sig till det yrke som råkar påverkas i en lågkonjunktur. Det anser vi vara fel person. Det måste finnas en omställningsförsäkring som är solidarisk mellan alla människor, olika yrkesgrupper och olika branscher för att klara en lågkonjunktur. Jag ska avsluta med att säga att det inte duger att i talarstolen säger att statens ekonomi är bra, att det inte ska vara fråga om några sedelpressar och att utgiftstaket ska ökas när kommunernas ekonomi försämras kraftigt och de får höja skatterna i stället. Ni måste se på helheten, , och inte på något annat. 121 HANS () replik: Jag ser på helheten, och det gör självklart alliansledningen också. Det är väl orsaken till att man inte vill riskera att ge ut för mycket pengar . Då sitter kommunerna ännu trängre till från statens sida, så att tyvärr har en kommun fått så mycket att det nu inte finns råd att stötta kommunen alls. Då kan det bli riktigt illa i samhället. Det är gott att regeringen har en balans i det man gör och har en löpande dialog med kommunerna. Där känner jag mig trygg. Sedan var det frågan om vad vi gör för ungdomar. I siffran får vi ta med i beräkningen att ett antal av dem som studerar anses vara arbetssökande. Det är lite beroende på hur man räknar hur siffran blir procentuellt. Självklart gör vi saker för de unga som inte har jobb och för de unga som växer upp och ska ha ett jobb. Där gör vi en av våra hårdaste satsningar. Vi har bland annat sänkt arbetsgivaravgifterna rejält för ungdomar upp till . Det är inte den enda åtgärden som gör att man blir bättre för att få ett jobb, men vi gör också en enormt stor satsning på att förbättra skolsystemet i gymnasieskolan. Vi satsar på en gymnasieskola med yrkesutbildningar och lärlingsutbildningar. Vi satsar på en yrkeshögskola. Vi satsar på ett yrkesvux för dem som är lite äldre och som vill utbilda sig till ett nytt yrke eller komplettera sina tidigare kunskaper för att få ett jobb. Vi satsar enormt hårt på att få folk i arbete. Det är A och O för ett samhälle att klara av den uppgiften. Här vill jag passa tillbaka till , och Socialdemokraterna att en del av de problem som finns med ungdomar beror på att den tidigare gymnasieskolan faktiskt inte har fungerat. Många ungdomar hoppade av gymnasieskolan utan fullständiga betyg. De har det jättesvårt på dagens arbetsmarknad. Vi brinner i för att den här regeringen ska kunna hantera och förbättra för ungdomar så att de ska slippa hamna i situationen att hoppa av gymnasiet utan fullständiga betyg. 122 (): ligger hemma sjuk, så jag träder in med kort varsel i stället för henne. Jag vill ändå framföra syn på betänkandet. Arbetslöshetsförsäkringen utgör en central del i arbetsmarknadspolitiken. Den är viktig dels för att ge människor som förlorat sitt jobb en ekonomisk trygget, dels för att fungera som en omställningsförsäkring mellan två jobb. Regeringen har gjort ett antal reformeringar av a-kassesystemet i syfte att stärka arbetslinjen och tydliggöra a-kassan som en omställningsförsäkring. Regeringens förändringar av a-kassan har varit bra. Nedtrappningen av ersättningar av arbetslöshet stärker drivkraften att söka jobb. Den höjda egenfinansieringen bidrar till bättre lönebildningsprocess. Den differentierade avgiften stärker försäkringstanken. Till detta kommer jobbskatteavdraget och sänkta arbetsgivaravgifter som ytterligare stärker drivkrafterna till arbete. Även om vi nu befinner oss mitt i en ekonomisk kris förväntas åtgärderna på lång sikt att öka sysselsättningen och sänka den så kallade jämviktsarbetslösheten. Vi ska också påminna oss om att innan den globala finanskrisen slog till ökade sysselsättningen starkt och arbetslösheten föll markant. Bara ökade sysselsättningen med 110 000 personer, med . Arbetslösheten var då nere på . färre tog emot a-kassa jämfört med året innan. Förändringarna i a-kassan har varit en pusselbit i detta framgångsrika arbete även om förändringarna inte alltid har varit populära. går vi vidare med att ytterligare förbättra a-kassesystemet. Det har uppmärksammats att personer som är frånvarande från arbete som inte får räknas som överhoppningsbar tid, exempelvis kortare tids sjukfrånvaro eller vård av sjukt barn, drabbas negativt om de senare blir arbetslösa. Det har upplevts som orättvist av inte minst småbarnsföräldrar eftersom de har drabbats hårt när de är hemma för vård av sjukt barn. Systemet har också motverkat arbetslinjen eftersom längre tids frånvaro har varit mer lönsamt än kortare tids frånvaro. Det här rättas nu till så att även kortare tids frånvaro på grund av exempelvis sjukdom eller föräldraledighet räknas in i den inkomstgrundande beräkningen. Det här kravet har drivits av , och vi är glada att det nu genomförs från . Det finns även andra stötdämpare för att undvika att enskilda drabbas negativt, bland annat är det det nämnda taket om . Det finns en rad andra begränsningsregler för människor långt utanför arbetsmarknaden och som ofta lever på små marginaler, exempelvis arbetslösa, långtidssjukskrivna som inte är anställda samt personer som har sjuk- och aktivitetsersättning och som har blivit uppsagda. Samtliga dessa grupper betalar endast grundavgiften i a-kassan på ca . För oss är begränsningsreglerna viktiga. Alltför många personer står utanför a-kassesystemet, och både och hela regeringen anser att det har varit mycket olyckligt. Många av dem det ska vi inte dölja har valt att ställa sig utanför, och det är personer som anser sig löpa mycket liten risk att bli arbetslösa på grund av att de exempelvis har en lång anställningsperiod bakom sig. Men också många nyetablerade på arbetsmarknaden som kanske inte alltid är införstådda med kraven om ett medlemskap för att vara berättigade till a-kassa står nu utanför. Det stora antal som inte är medlemmar i en a-kassa är dock inget nytt fenomen. Oavsett regering och oavsett konjunktur har en stor andel av den arbetande befolkningen valt att inte vara medlemmar i en a-kassa. Socialdemokraterna och oppositionen, som ofta beskyller alliansen för att ha tvingat människor från a-kassan, bidrog själva till systemet. Vi har tidigare hört här att 700 000 personer står utanför a-kassan. Man kan fråga sig: Var fanns då allt tal om solidaritet och handlingskraft? Medlemskap är, som alla vet, frivilligt, och vi kan därför aldrig tvinga på någon enskild ett medlemskap. Men vi kan naturligtvis med politiska beslut underlätta för människor som vill vara medlemmar men som av någon anledning valt att stå utanför. Flera sådana åtgärder föreslås i propositionen. Bland annat föreslås att en person som går med i en a-kassa ska få tillgodoräkna sig två månaders medlemskap , vilket innebär att personen blir a-kasseberättigad efter sex månaders medlemskap i stället för tolv. Finansieringsavgiften till kassorna sänks med , och kravet om ett visst antal arbetade timmar samt kravet om aktuellt arbete för att få bli medlem tas bort. Dessa förändringar hoppas regeringen ska bidra till att fler personer väljer att bli medlemmar i a-kassan. Jag tror också att det är viktigt att man på arbetsplatserna blir bättre på att informera om innebörden i och riskerna med att stå utanför en a-kassa. Jag är övertygad om att om den kunskapen ökade skulle också antalet medlemmar stiga. Debatten om a-kassan har varit högljudd och aggressiv. Det är dock vår övertygelse att stora delar av oppositionen egentligen anser att de förändringar som gjorts är bra och att många förändringar kommer att vara kvar om det, förbjude, skulle bli ett regeringsskifte även om det inte låter så på debatten . När a-kassan sänktes från var tonerna också högljudda och aggressiva, och löftena om ett återställande var snabba och skarpa. , med oavbrutet socialdemokratiskt regeringsinnehav och med stort reformutrymme, låg a-kassenivån fortfarande kvar på när regeringsmakten förlorades 2006. Vad säger då vänsterkartellen om hur de skulle bete sig nästa gång olyckan var framme och de fick regeringsmakten, speciellt nu när reformutrymmet är så mycket mer begränsat? Det har vi inte hört någonting om . Jag anser att regering och riksdag med det beslut vi fattar har varit modiga som vågat genomföra nödvändiga reformer av a-kassesystemet. Trots att det inte var en valvinnande fråga var alliansen tydlig med förändringarna före valet, och vi fick väljarnas stöd att genomföra dem. Även om det är svårt att dra slutsatser av enskilda förändringar, som i sig påverkas av andra förändringar, är vi övertygade om att reformen av a-kassesystemet har bidragit till lägre arbetslöshet och ökad sysselsättning. Det har tillsammans med lägre skatter på arbete och en bättre fungerande arbetsförmedling utan tvekan gett effekt. De förändringar vi diskuterar och ska fatta beslut om bidrar ytterligare till att stärka arbetslinjen, öka rättvisan och öka antalet medlemmar. En sådan utveckling är mycket välkommen. Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande AU10 och avslag på reservationen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SkU31 Beskattning av ersättningar till ledamöter av och viss personal vid Europaskolorna Återförvisningsyrkande (s) Proposition ställdes först beträffande det under överläggningen framställda yrkandet om återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning. För bifall räckte att minst en tredjedel av de röstande anslöt sig till detta. vice talmannen konstaterade att minst en tredjedel av de röstande hade bifallit återförvisningsyrkandet. Kammaren hade således med acklamation bifallit återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning. SkU32 Skattereduktion för reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 140 för utskottet 131 för res. 78 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 22 c, 22 fp, 18 kd För res. : 101 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 29 s, 19 m, 7 c, 6 fp, 6 kd, 5 v, 6 mp CU23 Ny kommissionslag Kammaren biföll utskottets förslag. CU27 Ökade möjligheter till fastighetsbestämning, m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. SoU19 Stöd till personer som vårdar eller stödjer närstående Punkt 1 (Stöd till personer som vårdar eller stödjer närstående) 1. utskottet 2. res. (v, mp) Votering: 239 för utskottet 31 för res. 79 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 s, 78 m, 22 c, 22 fp, 18 kd För res. : 1 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 30 s, 19 m, 7 c, 6 fp, 6 kd, 5 v, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. AU10 Ändringar i arbetslöshetsförsäkringen Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Grundprinciperna för arbetslöshetsförsäkringen m.m.) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 140 för utskottet 131 för res. 78 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 22 c, 22 fp, 18 kd För res. : 101 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 29 s, 19 m, 7 c, 6 fp, 6 kd, 5 v, 6 mp 14 § Straffet för mord m.m. Föredrogs justitieutskottets betänkande 2008/09:JuU17 Straffet för mord m.m. (prop. 2008/09:118). 123 (): Den fråga som hanteras i detta betänkande och som behandlas i propositionen är inte speciellt ny. Redan då övervägdes att införa bestämmelser om tidsbestämda straff för mord. Då diskuterade man intervallet eller livstid. Den socialdemokratiska regeringen följde den här frågan. uppdrog den dåvarande regeringen åt riksåklagaren att göra en kartläggning av hur domstolarna mätte ut straff för mord med flera grövre brott. Tanken var att underlaget skulle användas för att man skulle kunna gå vidare i en parlamentarisk utredning om de här frågorna. Den utredningen hade regeringen planerat att starta under den här mandatperioden, men alla vet att det inte riktigt blev på det sättet. Den borgerliga regeringen har inte tappat bort de här idéerna och de här tankarna, utan man har fortsatt det här arbetet. Vi tycker det måste vi säga att det är bra att man tog vid på något sätt. Men det finns ändå en del invändningar att göra mot det sätt på vilket regeringen har hanterat frågan. Vår avsikt var att man skulle göra detta brett och öppet i en större parlamentarisk utredning. Men den borgerliga regeringen valde att tillsätta en ensam utredare för att se över det här. Det tycker vi är lite konstigt. Detta är nämligen ett frågeområde som vi tycker att det är väldigt angeläget att man hanterar brett parlamentariskt. Och det är angeläget att det förbereds på ett helt annat sätt än vad regeringen har gjort. Där är vi väldigt kritiska. Dessutom ska man betänka att mycket av den EU-lagstiftning som vi blir tillhållna att rätta oss efter också berör de här områdena. Därför borde vi ha kunnat se över det i ett större sammanhang. Vår kritik mot det här förslaget gäller att man inte gjorde detta i en bred parlamentarisk ordning. Men det handlar också om att man inte bara skulle titta på straffet för mord och en del andra grövre brott utan att man skulle ta till sig och se över hela det här området och se över straffskalorna. Det vill vi ha sagt. Det finns en annan fråga som har varit föremål för diskussioner som jag möjligen kan tänka mig att vi inte är speciellt oeniga om. Men vi vill ändå understryka att vi har en väldigt klar uppfattning där. Det gäller preskriptionstiderna för allvarliga brott. Även om man klarar upp väldigt många våldsbrott och mord är det ett antal som inte upp. Och när preskriptionstiden har gått ut kan man alltså inte göra någonting åt det, även om man tror sig veta att man skulle ha kunnat göra någonting om inte preskription hade inträtt. Det här gör saken ännu mer tydlig, att man skulle behöva se över detta. Med den nya teknik som vi kan använda oss av, framför allt när det gäller dna-analyser och de register som vi lagligen kan upprätta, kan man efter mycket träffa rätt. Då tycker vi att man skulle slopa preskriptionstiden för mord, dråp, folkrättsbrott och en del ytterligare brott. Vad hade varit lämpligare att göra i det här sammanhanget än att ta med just preskriptionstidsfrågan? Det kan inte vara särskilt svårt att presentera en analys och ett förslag i det ämnet. Vi vet att det finns något brott här som vi alla verkligen borde vara angelägna om att vi får uppklarat. Där skulle det passa väldigt bra att regeringen kom med ett förslag om slopad preskriptionstid. Jag vet att regeringen hade ställt ut ett löfte om att vi skulle få ett sådant förslag , om jag inte minns fel. Det finns inte . Det borde komma väldigt snart, av många anledningar. Det handlar inte minst om dem som är drabbade eller anhöriga till dem som har blivit tagna av daga. I övrigt kan vi väl säga det har vi redan sagt i vår motion att det är ett steg på vägen, ett steg i rätt riktning. Men vi hade velat se ett mer komplett förslag. Därför har vi förordat i vår reservation att man borde göra en översyn av hela det här området. Med det, fru talman, ska jag avsluta mitt anförande och yrka bifall till vår reservation 4 i betänkandet. 124 (): är en svår fråga, men vissa principer borde man kunna hålla sig till, som att det ur en mänsklig synvinkel borde vara oacceptabelt att dela ut straff som inte är tidsbestämda. Det är bestämda uppfattning. Jag vill yrka bifall till reservation nr 1, som vi har tillsammans med , och vill här lyfta fram ett antal principiella ställningstaganden. Att ta ifrån fångar som har begått ett av de grövsta brotten, nämligen att ta en annan människas liv, just möjligheten att räkna dagar, som brukar vara en av de principer som hanteras i en rättsstat som vill prata om alla människors lika värde, tycker vi är en yttre markering för hur vi väljer att hantera medborgare. Det kan knappast gynna samhällsklimatet att man tar ifrån fångar incitamenten att tänka över hur man bryter med sin tidigare livsstil och sitt livsval. Det är orimligt att fullt ut döma till livstid i ordets egentliga betydelse. Det skulle ge strafftider på 50, 60, när det handlar om unga människor. Det skulle bli brutalare fängelser och ett ännu brutalare samhälle. Det är väl därför som inte något västland, förutom , tillämpar verklig livstid. Många länder har dessutom avskaffat de kvarlevor av livstidsstraffen som fortfarande finns kvar, nämligen det som jag här vill kalla tidsobestämda straff. , till exempel, har infört en högsta straffsats , som vi också beskriver närmare i den motion som vi har skrivit från sida. borde följa efter detta grannland. Vi har redan avskaffat andra tidsobestämda straff, som den gamla sortens ungdomsfängelse och internering. Rättsväsendet ska utdöma straff efter de brott man har begått, inte efter de brott som man kan tänkas begå . Därför måste strafflängden stå i relation till brottets svårighetsgrad och straffet vara tidsbestämt. Det strider mot allt sunt förnuft att sätta människor i fängelse som inte kan förlora något på hur de beter sig innanför murarna. Det har begåtts brott på svenska fängelser. I de fall det handlar om mord kan det inte ge en ny påföljd om man redan är dömd till livstid. Det får bara bakas in i det tidigare straffet. Så här en bit in borde humanismen få en renässans, inte medeltidens hårdhet. måste avskaffa livstidsstraffet och erkänna att ingen handling ska kunna ge någon rätt att sätta en människa i förvar . Brutalare livstidsfångar ger brutalare andra fångar och ger ett brutalare samhälle. Så enkel tycker vi från att ekvationen är. Jag har studerat hur företrädare för andra partier har resonerat kring den här frågan. Man kan väl säga att det finns många olika åsikter.