prot · GW09137 · 2009-06-23 00:00:00 — Det finns stora diskussioner om att med en liknande kris inte valde den vägen. Det finns diskussioner om att Obamaadministrationen nu mer har hänvisat till omfattande finanspolitiska stimulanser och tycker sig se tydliga tecken på att ekonomin åtminstone delvis återhämtar sig. Men vi förblir vid grundutgångspunkten att det behöver göras mer i både , och andra delar av världen för att lösa grundförhållanden, nämligen de brister som finns inbyggda i det finansiella systemet. Det finns tendenser till obalanser och tendenser till bristande långsiktighet och ansvarstagande inom den finansiella sektorn. Det, som kammaren känner till, länkar till en lång rad frågor om ersättningar och bonusar till högsta ledningarna, till hur garantier utformas och till hur finanstillsyn utverkas. Vi tänker fortsätta att föra den här diskussionen i de forum där vi har möjlighet att påverka. Om det är möjligt att föra G 20-processen vidare är för tidigt att säga. Det är tänkt att vara ett G 20-möte i då precis den här typen av frågor kommer att dyka upp igen. Är det möjligt att också globalt få tydligare svar hur vi adresserar finanskrisen på det sätt som vi har kunnat koordinera våra svar i ? Det får vi se då. 48 (): Möjligen en extra fråga: Är det troligt att det svenska ordförandeskapet får leda en diskussion även på den globala nivån under det halvåret, eller är det för tidigt tänkt? 49 Statsminister (): I egenskap av att vara ordförande för får vi åtminstone vara med vid G 20-mötena. Vi har ju uttryckt frustration, många av oss, över att man ibland sitter på dessa möten och för diskussioner om delar av världen där inget av länderna som det handlar om finns representerat. Det är en brist i demokrati och i möjlighet att påverka som vi naturligtvis inte tycker är bra. kommer vi att ha möjlighet att vara med vid detta möte. Även om vi är stolta över svenskt ordförandeskap och tror mycket på våra värderingar tror jag inte att vi ska framställa det som att det är vi som leder samtalen och dagordningen, utan det kommer naturligtvis att vara så att både de stora ekonomierna i och inte minst kommer att följa en egen agenda. Jag ber att få påpeka för den som har följt amerikanska medier att det väldigt ofta har varit en diskussion om man ska göra det svenska vägvalet eller om man ska ha en annan lösning. Man har ofta beklagande sagt att man inte orkar eller inte vågar att fullt ut göra som vi har gjort i , till och med med att i sin yttersta förlängning nationalisera banker för att få ordning på dem och sedan återställa dem till marknaden. Då gör man så att säga ett annat vägval. Den diskussionen kommer att fortsätta . 50 (): Tack, statsministern, för redogörelsen! Jag skulle vilja återvända till vårt grannland på andra sidan , , som befinner sig i en bekymmersam situation, minst sagt. Statsministern refererade ju till slutet av stycket om i slutsatserna, nämligen att ger sitt stöd åt kommissionen att föreslå snabb utbetalning, nästa delbetalning, inom ramen för anpassningsprogrammet. Men inledningsvis konstaterade också rådet att man stöder de nya budgetåtgärderna i som syftar till väsentlig konsolidering av de offentliga finanserna och . Det betonar ett rigoröst genomförande av de antagna åtgärderna för att få trovärdighet på lång sikt inom det nuvarande anpassningsprogrammet. Jag lyfte på ögonbrynen lite grann när jag såg ordet rigoröst. Det tycker jag var en väldigt stark skrivning med tanke på den situation som råder , och jag skulle vilja höra om statsministern kan kommentera det. Är det inte en väl hård skrivning, och hur ställde sig premiärminister i den diskussionen? 51 Statsminister (): premiärminister var mycket glad över att både själv få adressera med förhoppningar om att det skulle visa solidaritet och också över det uttalade svenska stöd som har funnits genom hela processen och också har uttalats av mig under . Utgångspunkten är ju att trovärdiggöra att har orken och den politiska kraften att genomföra mycket tuffa konsolideringsåtgärder för att möjliggöra utbetalningar av multilaterala stödkrediter när det gäller EU som refereras till här, men det kopplar ju också till IMF och för övrigt också vårt eget bilaterala stödpaket som vi har sagt följer att verkligen IMF:s åtgärder accepteras och kommer på plats. Är då beskrivningen av att med stor nogsamhet följa alltför tuff? Det är ju i akt och mening att sända signalen att det finns en kraft och en vilja att genomföra programmet, därför att annars kommer de som är tänkta att ge krediterna möjligen att ifrågasätta om det finns återbetalningsförmåga eller politisk kraft att fullfölja. Vi får komma ihåg att det är allvarligt det som sker för den lettiska befolkningen. Man stänger sjukhus. Man sänker löner. Det kommer naturligtvis att stanna kvar och ha långsiktig verkan hos det lettiska folket som förmodligen också mist tilltro till en del av det demokratiska systemet. Vi ser den risken. Men det är lite svårt att se vad alternativet är. Den som lever på lånade pengar måste ju lyssna in hur den som är tänkt att låna ut pengarna ser på återbetalningsförmågan. Annars talar vi om någon helt annan regim, alltså i form av bistånd eller att man skänker resurser. Det har det som sagt inte varit vare sig frågan om eller varit det som det lettiska folket eller regeringen har efterfrågat. Det är i den balansen vi har försökt hitta skrivningarna. Men jag tror inte att vi ska missa att slutsatsen här var väldigt tydlig. Det var ett starkt uttalat stöd för och för de åtgärder som den lettiska regeringen vidtar och som dessutom nu kan öppna för att multilaterala resurser kommer på plats. 52 (): Man kan ju tolka skrivningen så som att denna utbetalning är kopplad till det rigorösa genomförandet. har visserligen olika premiärministrar från uttalat att de är beredda att göra detta. Till exempel har den förre premiärministern sagt att så stora budgetnedskärningar inte har kunnat genomföras på så i något annat land. Med tanke på den instabila politiska situationen: Hade det inte varit bättre till exempel om det svenska biståndet hade varit riktigt bilateralt och inte kopplat till IMF? Vi har ju bundit upp oss, vi också, att ställa dessa överkrav som jag menar att det är. Man skulle kunna ställa realistiska krav på budgetanpassning men på . Jag är orolig för att de här kraven mer kommer att stjälpa än hjälpa . 53 Statsminister (): Vår avsikt har varit att försöka hitta en balans mellan trovärdighet i genomförandet av stram politik och återbetalningsförmåga och för att med detta leda till utbetalning av multilateralt och bilateralt stöd. I andra ändan tror vi att vi snabbt skulle få kritik om det upplevdes som att man inte ställer krav på ett sätt som trovärdiggör att har förmåga att ta sig ur den här situationen utan långvarigt riskerar att bli beroende av omvärlden för sin försörjning på ett sätt som dessutom mer tydligt skickar notan till svenska och andra skattebetalare. Jag tror att det också skulle väcka frågor och kritik om vi förfor på det sättet. Vi har varit väldigt tydliga i vårt stöd för för att finnas vid sidan av de tuffa åtgärder som genomförs och att faktiskt också utsträcka det här bilaterala stödet. Jag vill säga att det i sig är väldigt ovanligt. Det vanligaste är att det är IMF som finns och möjligen multilaterala resurser. och de nordiska länderna har gjort ett i världen väldigt avvikande stödpaket genom att vi därtill har fört våra bilaterala resurser. 54 (): Tack så mycket, statsministern, för återrapporten! Som bekant har jag studerat skrivningarna kring klimatfrågan extra noga när det gäller det som kom ut av . Jag måste säga att jag hade hoppats på mer. EU kan göra mer, och jag hade hoppats att man skulle ta några steg framåt. De skrivningar som finns på de här svåra frågorna om finansieringsmöjligheterna för för att nå ett internationellt klimatavtal måste konkretiseras mer. är det än en gång bara allmänna skrivningar, och de skrivningarna har sett ut ungefär likadana . Min fråga till statsministern är: Vilket initiativ tog statsministern under för att försöka få EU att ta steg framåt? Redan för sade miljökommissionären att blir det inga pengar blir det inget avtal. Insikten finns alltså åtminstone hos . Frågan är varför den inte fanns hos EU-toppledarna nu . Min andra fråga gäller . Den handlar inte så mycket om vad man har skrivit om de här juridiska undantagen, för det är ju precis som flera har kommenterat, bland annat Svenska Dagbladets , att det är juridiskt hokuspokus. Det innebär inga ändringar alls i Lissabonfördraget. Jag skulle vilja fråga statsministern hur han tror att människor i allmänhet uppfattar det här. Då har röstat nej skulle fördraget faktiskt falla. Men håller man på med något slags trolleri för att få irländarna att rösta om samma sak en gång till. Är det inte en risk att folk tycker att EU-eliten gör vad de vill och det spelar ingen roll om vanliga människor röstar ja eller nej, för de kommer ändå att agera så att det blir som EU-ledarna vill. Mot bakgrund av EU-parlamentsvalet med lägre valdeltagande är det väl ändå en risk att den här känslan finns hos väldigt många människor. Hur ser statsministern på detta? 55 Statsminister (): blir ju av . Då hoppas vi se det globala svaret på ett globalt problem. Världen värms upp, och vi har alla en del i ansvaret att försöka lösa detta. har tidigt visat ledarskap med 27 länder som både har fokuserat en legalt bindande ambition att minska sina utsläpp och dessutom använder styrmedel för att uppnå målet. Svaret på hur-frågan, som de flesta glömmer, har faktiskt ägnat sig åt. Vid det här toppmötet var min målsättning att få in principskrivningar om hur man ska se på kravet på finansiering av åtaganden som ligger utanför . Det finns på plats. Det finns hänvisningar till att det ska handla om att polluter pays principle, som det heter på engelska, ska vara vägledande liksom ability to pay, alltså betalningsförmåga i sammanhanget. Som jag har sagt vid många tillfällen kan jag uppmuntra och alla andra som har kontakter runt om i och tycker att det behövs mer av kraftfull klimatpolitik. Jag hoppas att ni har ingångar i regeringar och att ni ser till att påverka dem att bli mer kraftfulla i att driva detta. Jag kan säga att är den verkligt pådrivande kraften tillsammans med ytterligare några, som begär mer och tydligare skrivningar, när andra snarare tycker att vi ska dämpa tempot eller möjligen mer diskutera inbördes omfördelning av resurser inom alltså inte utsträcka resurser till fattigare delar av världen. Jag tycker som sagt att givet detta och att det är kvar är detta en acceptabel kompromiss. Återigen: Det irländska folket och deras ledare har uttolkat sin egen folkomröstning och funnit att det fanns stora oklarheter om vad Lissabonfördraget skulle innebära för , och därför bett om rättsliga garantier med legal verkan för att säkerställa att vissa på viktiga värden kan fredas från effekterna av Lissabonfördraget. Det är det vi har försökt åstadkomma. Det är ett sätt att lyssna på det irländska folket, och de får sedan ta ställning till om det är tillfyllest. 56 (): När det gäller får vi se vad det irländska folket säger om det blir en folkomröstning. Det jag efterlyste var egentligen statsministerns reflexioner över hur det kan uppfattas i också andra länder när det blir lite av ett tricksande med ett fördrag där man inte ändrar någonting, utan man ska plötsligt bara förtydliga men inte ändra någonting i sak. Det tror jag uppfattas väldigt negativt av väldigt många och också med förundran över varför EU-ledare gör på detta sätt. Den andra frågan handlade om klimatfrågan. Ja, från sida försöker vi påverka de länder vi kan påverka. Det hade naturligtvis underlättat om hade suttit i regeringar i flera länder. Då hade det varit lättare att nå framgångar. Jag hoppas ändå, och tror väl, att vi måste ta steg framåt. Det känns lite som om EU står fast vid samma linje. Vi måste visa ledarskap och visa att vi är beredda att ta vårt ansvar. Där ingår också finansieringsfrågan. Vi får hoppas att vi kanske kan nå framgång under det svenska ordförandeskapet. 57 Statsminister (): Ord som tricksande används ibland som en sorts uttryck som är lite nedlåtande mot Europasamarbetet, vilket jag har lite svårt att förstå, åtminstone om vi respekterar detta: Vad är detta för någonting? Det är alltså 27 suveräna stater i ett gränsöverskridande samarbete som har vissa överstatliga muskler, som försöker lösa gemensamma problem kopplade till klimat, handel, finanskris och liknande. Det är väl ganska naturligt att det ibland kan bli en reaktion i ett land. Något land säger: Vi vill avvika på vissa punkter. Då försöker man respektera detta som man kanske konstaterar att de övriga 26 inte håller med utan vill gå vidare och fördjupa samarbetet. Ska man då inte försöka hitta en balans i detta så att länder som vill gå vidare tillåts göra det och att länder som uttalat vill avgränsa eller avstå i vissa delar accepteras? Det var väl det vi gjorde med euron, var det inte det? Svenska folket sade nej när andra länder sade ja. Då får de andra fortsätta med euron och vi förblir utanför. Det är inte tricksande, , det är demokrati. 58 (): Tack för återrapporten, statsministern! En fråga som fattades beslut om på Europeiska rådets möte handlade om migration och olaglig invandring. Statsministern nämnde i sitt anförande att man hade beslutat inleda ett pilotprojekt med och att man skulle se till att påskynda samarbetet med ursprungs- och transitländer. Vi kan också läsa i slutsatserna att man ska förstärka gränskontrollsinsatserna. Man ska påskynda inrättandet av en europeisk byrå där man ska samarbeta om asylfrågorna. Men det jag saknar i slutsatserna är en uppmaning till alla medlemsländer att följa om mänskliga rättigheter genom att asylrätten faktiskt värnas. Det är ju också så att vi vet att några av de medlemsländer som har tagit upp den här frågan på dagordningen faktiskt har brutit mot . har kritiserats för att man inte tillgodoser de mänskliga rättigheterna när det gäller mottagande av asylsökande. skickade tillbaka ett antal personer till utan rätt att söka asyl. Just därför hade det kanske varit viktigt att i de här slutsatserna markera vikten av att asylrätten måste värnas även om trycket är hårt mot vissa länder och att mänskliga rättigheter måste följas av alla EU-länder. Statsministern nämnde också att fört upp vikten av ett brett spektrum av åtgärder och nämnde exempelvis samarbete med ursprungs- och transitländer. Jag hörde tyvärr ingenting om att asylrätten ska värnas. Min fråga till statsministern är: Förde upp denna fråga, och om man gjorde det, var det så att man inte fick majoritet för detta bland de europeiska länderna? 59 Statsminister (): Det kom ett initiativ från fyra Medelhavsländer som var mer långtgående än vad som syns i slutsatserna och som fick brett stöd från andra delar av . Det fanns en akut situation i som det fanns anledning att sätta in vissa typer av åtgärder gentemot. Jag begärde då ordet och framförde ungefär de synpunkter här gjort sig till tolk för, vilka för övrigt är väldigt kända svenska ståndpunkter. Vi tycker inte att svaret är mer av vakter och mer av Frontex, utan vi tycker att det är mer av legal grund för migration, mer av åtgärder för att ha bra samarbete med ursprungsländer och transitländer, mer av krav på rättssäkra processer över hela och mer av kvalitet i mottagningssystemet så att det inte blir godtyckligt och faller ut på ett sätt i ett land och helt annorlunda i ett annat detta som en grund för att leda fram till den gemensamma asylpolitik som ju EU har uttalat att man vill se på plats. Skälet till att vi landade texten så som den blev var att jag också hänvisade till att mycket av detta ju fångas upp av det så kallade Stockholmsprogrammet, som är på väg att arbetas fram och som är den femårsplan som är tänkt att avlösa det nuvarande femårsprogrammet för rättsliga och inrikes frågor. Där är min övertygelse jag har pratat med ansvarig kommissionär och också talat med dem som har hand om det att vi förhoppningsvis bättre ska kunna återspegla den balans som vi tycker ska finnas i argumenteringen kring dessa frågor. Men jag vill säga till att det inte är sista gången vi kommer att få höra om den här konflikten, för det finns väldigt grundläggande skillnader i synen på hur åtgärderna ska utformas. röst behövs därför röst med, som jag uppfattar det, brett stöd i . 60 (): Det är glädjande att statsministern inför Stockholmsprogrammet delar socialdemokratins åsikter kring vikten av att måste vara en stark röst. Det handlar ju om värnandet av asylrätten och att främja lagliga vägar in till . Vi vet ju också att de främlingsfientliga krafterna vann mark i Europaparlamentsvalet och att de finns i ett antal regeringar i . Vi vet också att det finns medlemsländer i som vill annat. Just därför hoppas jag verkligen inför det kommande ordförandeskapet att det här blir en viktig fråga och att inte bara ska kompromissa ihop ländernas utan verkligen står för att när det gäller Stockholmsprogrammet måste asylrätten värnas och de här frågorna tas på allvar. 61 Statsminister (): Det gläder mig att vi har en bred samsyn. Jag känner ett starkt stöd i den här frågan. Vi ska absolut vara drivande. Men jag har också beskrivit hur mycket av tongångarna och diskussionerna låter i . Jag ska återkomma till det alldeles strax i nästa programpunkt. Men jag vill också påminna om att ordförandeskapet har just den karaktären att man måste hitta det som förenar, och man kan knappast vara den som delar . Då har man inte förstått ordförandeskapets karaktär. Men vi glömmer naturligtvis inte våra viktiga svenska utgångspunkter i de diskussionerna. 62 (): Tack för återrapporten! Jag beklagar att statsministern återigen har fått fira midsommar nere i Brysselhusen, men så är det ju eftersom övriga inte firar midsommar. Jag vill ta upp lite grann om klimatförändringen och hållbar utveckling. Det är glädjande att se att man nu försöker mobilisera för att hålla tillbaka den globala uppvärmningen till max två grader. Bland annat inom EU är ju idén att vi ska minska växthusgasutsläppen och om möjligt , om vi kommer överens med övriga länder. Vi har dessutom en bördefördelningsdiskussion som pågår. I allt detta ska EU ha en ledande roll i de FN-förhandlingar som går av stapeln i . är ett litet land med ett oerhört stort ansvar. Jag påstår att mötet i kanske kommer att vara det viktigaste politiska mötet någonsin när det gäller en global fråga. Jag vet att det inom EU finns många ledare med olika uppfattningar i denna fråga, och jag vill därför fråga statsministern hur väl han anser att EU och kan ta ansvar för den här frågan vid mötet i . 63 Statsminister (): Det är bra att hänvisar till tvågradersformuleringen; den är ensam om i världen. Eftersom uppvärmningen pågår och det dessutom ser ut att ske tidigare och snabbare än vi först förutsåg är det av vikt att begränsa uppvärmningseffekterna till två grader jämfört med förindustriella nivåer. Varför är det viktigt? Jo, ur det kan man ta fram de åtaganden som världen behöver visa. Dessutom har vi lärt oss och det är lite grann en skillnad mot när Kyotodiskussionen fördes att det inte räcker att det finns en krets av sådana som frivilligt vill gå före; Kyotokretsen täcker ju av de globala utsläppen. Det kan inte heller enbart hänvisas till de mest utvecklade delarna av världen, för även om de helt tog bort sina utsläpp skulle den globala uppvärmningen ändå fortsätta, givet att så många växande ekonomier och länder, spritt över världen, bidrar till den globala uppvärmningen. Det förblir vår uppfattning att vi måste vara pådrivande i ett globalt svar som är tillräckligt i förhållande till tvågradersutgångspunkten. Detta kommer att vara mycket svårt. Det kräver ett ökat ansvarstagande av de industrialiserade delarna av världen. har en helt central roll. Vi fick, tycker vi, ett otillräckligt svar av exempelvis för bara någon vecka sedan. Det kommer även att handla om vad som är möjligt att förhandla fram i samtal med , , några av de stora utsläppsländerna. Jag tycker att är väl förberett genom att vi konkretiserar och dessutom befäster våra uppfattningar i våra dokument. Jag ska också ärligt säga jag har gjort det att det finns väldigt spridda uppfattningar inom Europeiska unionen. Det kommer därför att finnas ett stort behov av ledarskap bara för att hålla ihop EU under denna process, inte minst när det sedan gäller att ta del av finansieringsansvaret på både den privata och offentliga sidan för att få ihop det hela . 64 (): Jag tackar statsministern för återrapporteringen. Jag vill återkomma till migrationsfrågorna. När vi samrådde inför toppmötet ställde jag frågor om migrationen. Det handlar om att både förebygga och bekämpa illegal immigration. Vad gäller bekämpandedelen talade statministern om vad vi gör i unionen, men det är viktigt att även ta upp förebyggandedelen, att vi ska jobba med ursprungsländerna och se till att på olika sätt ta hand om frågan. När vi samrådde sade statsministern att det är viktigt att är drivande i dessa frågor. Jag vet att vid sitt möte anmodade kommissionen att lägga fram fler förslag till nästa möte i denna fråga. Statsministern sade också att det inte var någon av huvudfrågorna. Jag vill, trots det, fråga hur det ser ut med det förebyggande arbetet. Hur ser vi till att är i framkant och tar sitt ansvar för att det ska bli en humanitär process och dessa frågor ska bli belysta på ett rättssäkert sätt? Det är viktigt att i en sådan process även se till att inte riskera att stoppa dem som av asylskäl behöver fly från ett land, att vi i samarbete med det landet inte skapar incitament som blir fel. 65 Statsminister (): En av våra viktigaste utgångspunkter är att det ska finnas rättsliga garantier för att asylprocesserna fungerar och respekteras i enlighet med internationella konventioner. är exempel på ett land där vi sett effekterna av vad som händer när ett asylsystem blir överbelastat. Dels handlar det om personer som söker asyl, dels om personer som i brist på andra dörrar in söker asyl fastän de egentligen inte har asylgrund. Därför är det viktigt att komma ihåg det jag sade om att utvidga möjligheterna till legal migration. har gått före många andra europeiska länder genom att till exempel inte ha övergångsregler för fria arbetskraftsrörelser inom EU, och har alliansregeringen dessutom lagt fram förslag om arbetskraftsinvandringsmöjligheter gentemot tredjeland. Förslaget är mer långtgående än det som EU diskuterar när det gäller arbetskraftsinvandring, som ju mer är inriktat på ett visst segment av arbetsmarknaden. Allt det bidrar till vår vidgade trovärdighet för att finna balans i våra svar. Då blir det mer naturligt att säga att givet att andra dörrar finns ska asylprocessen fungera för de verkligen behövande som söker asyl. Den ska vara rättssäker, ha hög kvalitet och förhoppningsvis kunna ge snabba besked. Dessutom ska det ske på ett sätt som innebär samma svar i olika delar av . Det är just det som höstens arbete för att nå fram till Stockholmsprogrammet kommer att handla om, alltså att hitta den balansen. ska vi ha i åtanke jag har lyssnat på den diskussionen att en del länder kommer att säga att om de ska möta i de beskrivningarna måste ta deras oro för att det verkligen finns illegal migration på allvar. I annat fall kommer de inte att ställa upp på våra beskrivningar i alla de delar som vi tycker är viktiga. Jag vill bara påpeka att vi ofta får just den synpunkten. Det handlar således om att se balansen. Vi kommer att återkomma till detta . 66 (): Jag är mycket nöjd med statsministerns svar. Statsministern nämnde att det är viktigt att vi tar en del länders oro på allvar. Jag måste påpeka att det också är viktigt att vi tar de asylsökandes oro på allvar. Det är det absolut viktigaste.