prot · GX0920 · 2009-10-23 00:00:00 — Den oron tycker jag verkligen att ska ta på allvar. Visa ansvar och upp till bevis, infrastrukturminister ! Går det att lita på regeringen? 32 Statsrådet (): Jag har haft en mycket nära dialog med kommuner och regioner. Jag är mycket medveten om de synpunkter som har lyfts fram. pågår ett av de mötena för att se vilka justeringar som kan behöva göras. Det handlar framför allt om tiden och formerna för avskrivning och bidraget till medfinansiering, och jag har stora förhoppningar om att vi ska hitta en bra och framkomlig lösning. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2009/10:6 om åtaganden i Baltic Sea Action Plan 33 Miljöminister (): har ställt ett antal frågor om vad jag avser att ta för initiativ för att ska klara sina åtaganden att enligt Baltic Sea Action Plan minska utsläppen av fosfor och kväve till och . Regeringen rivstartade sin satsning på havsmiljön. Det första som gjordes var att inrätta ett särskilt havsmiljöanslag i statsbudgeten. Drygt en miljard har avsatts i ett nytt havsmiljöanslag fram till restaurering, forskning och miljöförbättrande åtgärder. Via anslaget har bland annat forskningsprojekt finansierats som studerar möjligheten att minska övergödningen genom syresättning av havsbottnar och skarpsillsreduktion. Planering och projektering av våtmarker som närsaltsfälla har också finansierats via anslaget. Vi har genom havspropositionen tagit en rad initiativ för att minska utsläppen av fosfor och kväve till och . Dessa omfattar exempelvis husavdraget för enskilda avlopp, förbud mot utsläpp av toaavfall från fritidsbåtar, skärpningar av regler för spridning av stallgödsel och förstärkningar inom landsbygdsprogrammet 20072013. infördes ett statligt bidrag till lokala vattenvårdssatsningar, LOVA, om . Bidraget ska användas till kostnadseffektiva åtgärder för att minska utsläppen av både fosfor och kväve till och . Satsningar sker på musselodling, vilket också framhåller som en prioriterad åtgärd. Fosfater i tvättmedel har förbjudits, och vi har föreslagit att förbudet ska utvidgas till att också gälla maskindiskmedel. Förutom de aviserade åtgärderna har vi låtit i samråd med ta fram ett förslag till hur ska kunna uppnå sitt åtagande. Förslagen bereds nu och utgör ett viktigt underlag för det svenska genomförandet av aktionsplanen. har varit drivande vid framtagandet av Helcoms aktionsplan och är nu först med att ta fram ett förslag till implementeringsplan. Planen ska presenteras vid . frågar mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att principen förorenaren ska betala ska gälla för bland annat jordbrukets bidrag till övergödningen av och . En grundläggande princip i vår miljöpolitik är att förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan. Vi anser att det är viktigt att alla som påverkar bidrar till att åtgärda problemen och att detta bör ske på kostnadseffektivt sätt. Regeringen har därför gett i uppdrag att utveckla ett avgifts- och handelssystem för utsläpp av fosfor- och kväveföreningar. Systemet kommer att testas i ett pilotområde. Jordbruket står för den största andelen av de samlade svenska utsläppen till havet, och det finns därför behov av fler åtgärder för att minska utsläppen. Det är nödvändigt för att uppnå det svenska åtagandet. Regeringen kommer därför att införa ytterligare begränsningar för spridning av stallgödsel samt krav på skyddsavstånd vid spridning nära vattendrag och på starkt sluttande mark invid vattendrag. Inom landsbygdsprogrammet har åtgärder för att förbättra vattenkvaliteten hög prioritet, och landsbygdsprogrammet används för att bidra till att klara det svenska åtagandet. Gällande frågan om att genomföra strukturella förändringar av det svenska jordbruket vill jag framhålla att det sker strukturella förändringar inom det svenska jordbruket. Inom det svenska jordbruket pågår ett systematiskt miljöarbete, och svenskt jordbruk är i flera avseenden en internationell föregångare på miljöområdet. När det gäller om jag planerar att redovisa en finansiering av statliga insatser för att klara det svenska åtagandet tillför vi havsmiljöanslaget ytterligare i budgetpropositionen . Anslagsnivån om kan i och med det behållas också . I budgetpropositionen anges också omprioriteringar inom landsbygdsprogrammet för att stärka satsningarna på att minska jordbrukets utsläpp av fosfor och kväve till vatten med för perioden 20102013. Dessutom sker en omfördelning av det som kallas hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Av dessa medel föreslås till en rad nya åtgärder för att minska jordbrukets utsläpp av fosfor och kväve till vatten. 34 (): Tack, miljöministern, för svaret! Det är trevligt att se miljöministern här i kammaren. Jag säger det eftersom jag vet att ministern är mycket upptagen med det svenska ordförandeskapet och inte minst inför klimatförhandlingarna i . Den här interpellationen om Baltic Sea Action Plan har sin bakgrund i den rapport som lämnade och som ministern nämnde med förslag till åtgärder så att kan klara sina åtaganden enligt plan. Jag väckte en interpellation i slutet av förra riksdagsåret , men då hade ministern inte tid att besvara den. Skam den som ger sig! Eftersom hälsa ligger mig varmt om hjärtat skrev jag om interpellationen något, och står vi här äntligen för att diskutera den viktiga frågan och kanske även föra en dialog. Jag tror att även miljöministern värnar om väl och ve. antog miljöministrar runt en strategi, nämligen Baltic Sea Action Plan, för att uppnå god miljöstatus i , och till 2021. Den har tagits fram just inom ramen för arbete, och det är bra eftersom även , som inte är med i EU, ingår som kuststat i . Alla är med. Om man är petig skulle man önska att även skulle vara med, även om det inte är en kuststat; en stor del av jordbruksområden avrinner i . redovisade ett stort antal åtgärder. Det största, svåraste och mest kostsamma problemet är övergödning därav inriktningen på denna fråga i min interpellation. Denna post står för av de uppskattade kostnaderna. bedömer att kan klara sina åtaganden enligt plan utom när det gäller utsläppen av kväve till och fosfor till egentliga . Jag vill också kommentera uppföljning av miljömålen, som vi fick ta del av i går i utskottet. Den visar att minskningen av fosforutsläppen har avstannat i egentliga . Här krävs verkligen extra åtgärder. föreslår en eventuell omlokalisering av djurproduktionen från kustnära områden till inlandsområden. Det här är kanske de strukturella åtgärder som ministern säger pågår ständigt, men det här är kanske en större strukturell fråga. Även en minskad animalieproduktion är en möjlig väg för att minska övergödningen. En annan möjlig åtgärd som tas upp i rapporten, vilket är positivt, är minskad kvävegödsling under ekonomiskt optimal nivå. Till exempel beräknas 30 procents minskad användning av gödsel innebära en minskning av utsläppen av kväve i haven med av det svenska betinget. Här kan man få hem mycket. Det har att göra med principen att förorenaren ska betala. Sedan finns också problemet med användningen av handelsgödsel, eller rättare sagt hur man ska styra användningen av handelsgödsel. Fram till höstens budget finns ett effektivt styrmedel, nämligen en skatt på handelsgödsel. har regeringen föreslagit att skatten ska avskaffas. Det är en åtgärd som jag menar går stick i stäv med regeringens påstådda prioriteringar inom havsmiljön. Skatten äter dubbelt upp de satsningar man gör inom övergödningsområdet där 100120 miljoner ska gå till lokala vattenvårdsprojekt och så vidare. Miljöministern hänvisar till principen förorenaren ska betala men tar bort skatten på handelsgödsel. Varför dessa dubbla budskap? 35 Miljöminister (): Först och främst vet jag hur engagerad är när det gäller havsmiljön. Det uppskattar jag. Det är ett viktigt arbete som måste gälla långsiktigt. Därför är det verkligen viktigt med engagemanget över partigränserna. Det är sant att aktionsplanen för var både viktig och ett stort steg framåt när den antogs. Den aktionsplan som antogs av alla Östersjöstaterna hade aldrig blivit så pass tuff som den blev om inte och hade drivit frågan så hårt. Precis som säger åker jag nu runt väldigt mycket för att trycka på inför klimatförhandlingarna. Då gjorde jag resor till alla Östersjöstaterna, till några av dem åtskilliga gånger, för att vi skulle trycka på och leda den aktionsplanen till det resultat som den fick. Det gjorde vi därför att vi visste att hur mycket än gör där tycker jag att vi borde ha gjort ännu mer än vad vi klarade under tidigare regeringar kommer det inte att räcka om vi inte får med oss de andra staterna. Vi vet att till exempel i far allt avloppsvatten ut i stort sett fullständigt utan rening. Det är avloppen från miljontals människor som förorenar med långt mycket mer än det som svenskt jordbruk någonsin klarar av att förorena med. Nere i har man utsläpp från djurfabrikerna som motsvarar kanske 25 miljoner människor. Det är enorma utsläpp som måste åtgärdas för att vi ska kunna rädda . Lösningen vore sannerligen inte att lägga en alltmer dödande hand över svenskt jordbruk och låta det här pågå på andra sidan . Jag ska också säga att jag var förvånad över hur lite som hade gjorts när jag kom till . I stort sett fanns inte pengar över huvud taget att hitta i budgeten. Jag vet att man hade gjort försök men fått lägga ned det försöket därför att det inte gick att göra en vettig sammanställning. har vi inte bara infört havsmiljöanslaget. Vi har också lagt dit, som jag sade, drygt en miljard som vi regerar. Vi har redan nu förberett det vi vill göra nästa mandatperiod, det vill säga börja öka anslagen också för åren därefter. Det är en mycket stor satsning ojämförlig med vad som har gjorts tidigare. Jag är ändå beredd att diskutera: Ja, vi behöver göra mer. Det är därför som vi till exempel har snabbat på förbudet när det gäller fosfor till . Det stämmer att de utsläppen inte har minskat tillräckligt. Förbudet mot fosfater i tvättmedel och senare i maskindiskmedel betyder väldigt mycket, särskilt om vi får det genomfört runt hela . Jag är mycket skeptisk till tanken att flytta djurhållning till inlandet. Det är en typ av toppdirigering av enskilda företag som vi brukar undvika i . Jag tror mycket mer på att i samarbete med jordbrukarna själva verkligen fortsätta det arbete de har inlett för att kraftigt minska utsläppen. Om handelsgödselskatten är det bara att säga att vi har världens renaste jordbruk, så varför ska vi skatta bort det svenska jordbruket och låta utsläppen pågå på andra sidan ? Handelsgödselskatten har varit bra för att få ned utsläppen. har utsläppen gått ned, och är det andra vägar. Vi kan inte skatta bort det svenska jordbruket. 36 (): Det är bra att miljöministern engagerar sig och trycker på i alla . Han tar upp och köttproduktionen i som större problem, och det är nog sant. Där kanske man kan diskutera om att vi borde ha en inriktning i hela EU på minskad köttkonsumtion för att hjälpa situationen i . Men dagens debatt, miljöministern, handlar om svenska åtaganden enligt Baltic Sea Action Plan. Det går inte att hänvisa till och så vidare när det gäller de svenska åtagandena. Miljöministerns svar är att vi kan ta bort skatten på handelsgödsel därför att vi har det renaste jordbruket. Ja, men vi klarar inte åtagandena! har lagt fram ett antal förslag men säger att dessa förslag fortfarande inte räcker utan att vi måste ta fram ytterligare. Varför då ta bort en skatt på handelsgödsel om man försvarar principen att förorenaren ska betala? Jag tycker inte att det går ihop. Det är dubbla budskap. Sedan skulle jag vilja be ministern utveckla sin bedömning av de totala kostnaderna. Enligt bedömning är de totala kostnaderna för att klara de svenska åtagandena kanske , om jag har läst rätt i rapporten. De siffror som miljöministern nämner här på olika ställen handlar sammantaget om , om jag har räknat rätt man kanske inte bara kan summera på det enkla sättet, men det är vad som nämns i interpellationssvaret alltså av de bedömda kostnaderna. Hur ska de övriga av kostnaderna tas? Ska de tas av marknaden? Ska de tas av hushållen? Ska de tas av näringarna? Det vore fint om miljöministern utvecklade det lite grann, för det är en springande punkt. Det kanske är lite tidigt att kunna precisera det, men min bedömning är att staten här måste gå in med ytterligare insatser. Med tanke på vikten av att kunna nå god ekologisk status i till 2021, vilket motsvarar ungefär situationen i efter , och att vi måste betala tillbaka miljöskulden tycker jag att det är viktigt att miljöministern går i clinch med de här stora siffrorna och lämnar sin bedömning. Miljöministern kanske också, som sagt var, kan ytterligare kommentera hur han ser på att vi verkligen ska kunna leva upp till principen att förorenaren ska betala vad gäller övergödningen av havet i . 37 Miljöminister (): Jag tycker först att det är mycket bra att vi är överens om att ha perspektiven. När säger att det är sant att utsläppen är större i eller från danska djurfabriker har vi en första viktig förutsättning för att se proportionerna i det vi ska göra här i . Vi ska fortsätta att göra mycket kraftfulla insatser. Vi ska nå målen, självklart. Vi ska dessutom presentera åtgärderna, planen för det, före de andra. Men det duger inte heller att låta dem smita undan sitt ansvar, för då har vi egentligen inte löst problemen för . Vi har förstört mycket i om vi gör det här fel och ändå inte har räddat . Det är verkligen inte så att jag vill smita undan det vi ska göra här i tvärtom. Jag tycker att vi ska se till att lösa det som behövs för att klara planens mål. har tagit fram förslag till åtgärder som kommer mycket nära det åtagande som preliminärt har gjort. Jag vet dessutom att detta åtagande kommer att revideras, och jag tänker se till att jag får veta klart och tydligt, svart på vitt, vilket åtagande det blir så att vi säkert vet att vi når det. Skatten på handelsgödsel har gjort stor nytta. Den har minskat handelsgödselanvändningen kraftigt i . Den viktiga frågan är ju: Skulle den skatten fortsätta att minska utsläppen om vi nu fortsätter att lägga den på jordbrukarna och ge dem en allt större kostnad, som gör det allt svårare att konkurrera med det som är miljösämre jordbruk på andra sidan eller längre bort på andra håll i världen? Det är inte sant. Lösningen på miljöproblemen är inte att skatta ut det som är världens renaste jordbruk, utan det är att nu tillsammans med jordbrukarna ta nya steg för att ytterligare minska utsläppen och minska dem kraftigt. Det är därför vi i stället satsar på olika former av utveckling för jordbruket i nya steg. Där är till exempel musselodlingen en viktig del. Det är också ytterligare satsning på fångstgrödor, våtmarker och striktare gränser för vilka regler som gäller nära vattendragen. Allt det är sätt att steg för steg och kraftfullt lotsa jordbruket in i en mycket mer miljövänlig produktion. Då går vi före, trots att vi redan har världens renaste jordbruk. Vi gör det inte genom att stämpla ut jordbruket, genom att lägga ned jordbruk i och sedan i stället få lita till djurfabriker i till exempel , som vi vet skadar oerhört mycket mer. Jag är också beredd att diskutera kostnaderna. Det visar hur viktigt det är att vidta de rätta åtgärderna och inte bara nu satsa vilt. Vi har åstadkommit stöd, insatser och pengar i en storleksordning som över huvud inte har förekommit tidigare. Men vi tänker fortfarande se till att vara kostnadseffektiva. Min bedömning är att om vi väljer rätt åtgärder kan vi undvika de allra största kostnaderna. Det gäller också att vara medveten om att de siffror som har presenterat inte är de pengar som staten skulle behöva satsa, utan det är kostnaden för hela samhället. Det visar ännu mer hur viktigt det är att inte bara krafsa ut det som i grunden är bra för miljön utan också bygga vidare på både svenskt jordbruk och andra delar av svenska miljösatsningar som har gett framgång, som vi driver andra till att göra mycket större utsläppsminskningar. 38 (): Naturligtvis ska vi driva på att andra länder måste ta sitt ansvar, och de har ännu större åtaganden att göra än vad har. Men interpellationen handlar ju om hur ska leva upp till sina åtaganden. I säger man att de föreslagna åtgärderna inte räcker. Deras bedömning är en totalkostnad för samhället på ca 5 miljarder. har pratat om som statliga insatser. Jag är väl medveten om att staten inte ska stå för alla dessa 5 miljarder, men min bedömning är att det kan göras ytterligare statliga insatser som en del av finansieringen av dessa 5 miljarder. Men det får vi återkomma till när regeringen har berett rapporten från . Jag tycker att som det största Östersjölandet, i den meningen att vi har den största ytan av länderna runt och med den historia vi har av föroreningar samt att vi är ett av de rikaste länderna runt , har ett särskilt ansvar att gå före. Det måste vi leva upp till. Återigen: Jag tycker inte att ministern har rett ut den här frågan och att man verkligen lever upp till principen att förorenarna ska betala. När det gäller övergödning av är ju jordbruket en förorenare. Det står ju i svart på vitt i rapporten att av utsläppen av kväve kommer från jordbruket. Då ska också jordbruket betala och i och för sig kanske också vi konsumenter slutligen genom dyrare matvaror. Genom ändrade matvanor, för det går egentligen hand i hand med en övergång till mindre av animalieproduktion, kommer vi också att kunna bidra till en lösning. Det är också ett stöd för en bättre klimatpolitik. Här finns mycket att göra. Vi avvaktar vad miljöministern kommer med, och vi kommer att ligga på så att regeringen kan fortsätta att ligga hack i häl i de här frågorna. 39 Miljöminister (): Jag gillar naturligtvis uppmuntrande och peppande ord. Jag tycker att de är lite extra tuffa när man ändå har bakom sig ett antal samarbetsår då man inte åstadkom så särskilt mycket. Men vi ska inte ta den debatten . Vi har sannerligen inte smitit undan åtgärderna vi ska vidta här i . Tvärtom har vi gjort mer än vad som har gjorts, och vi ska fortsätta att göra det. Till exempel har jordbrukarna gjort kraftiga minskningar av utsläppen tack vare Greppa näringen. De har systematiskt gått igenom hur de kan minska kostnaderna i sina företag och få ned utsläppen av kväve. Det är precis sådana saker som ska fortsätta. Därför satsningen på både fånggrödor och vårbearbetning, därför utökade skyddszoner, därför också satsningar på det som ger nya möjligheter. Musselodlingen har jag nämnt. Ett annat exempel är nu också investeringsstödet som vi ger till biogas. Det ger vinster både för klimatet och för vattenmiljön, precis som säger. Vi satsar på utveckling, men utveckling i miljöriktning. Det kommer att innebära att vi fortsätter att kraftigt minska utsläppen i . Det är en mycket bättre väg än att bara uppifrån dirigera omflyttning av till exempel företagens djurhållning eller att riskera att svenskt jordbruk läggs ned därför att vi skattar ut det. Vi ska fortsätta arbetet. Vi kommer också att presentera den totala planen för att klara åtgärderna. Och jag ser fram emot nya debatter här i med och andra. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2009/10:12 om klimatfinansiering 40 Miljöminister (): har ställt en rad frågor till mig som gäller klimatfinansiering och Europeiska kommissionens meddelande om klimatfinansiering. Jag vill inledningsvis klargöra att Europeiska kommissionen gör sina bedömningar och har presenterat dessa i ett meddelande. Europeiska unionens råd, det vill säga medlemsstaternas ministrar, drar sina egna slutsatser mot bakgrund av meddelandet, men ändrar inte i det. Däremot tar , som ordförande i , en rad initiativ för att säkerställa att EU inför står enad i frågor som rör både klimatfinansiering och andra förhandlingsfrågor. Framgången som vi nådde på miljörådet i går är avgörande för att EU ska kunna fortsätta vara en drivande kraft i förhandlingarna hela vägen till . Vid sidan av utsläppsminskningar är finansiering bland de viktigaste frågorna i förhandlingarna. Eftersom den sträcker sig över flera politikområden är det också flera råd och ministrar som diskuterar den. EU:s stats- och regeringschefer konstaterade vid sitt informella möte att kommissionen har uppskattat att det behövs för perioden 20102012 och att parter bör ta initiativ för att bidra till denna summa. Även om Ekofin inte enades om rådsslutsatser rörande klimatfinansiering råder det enighet kring flertalet aspekter av finansieringsfrågan liksom behovet av ökad finansiering. Finansieringsfrågan kommer åter att diskuteras vid . Ordförandeskapet kommer att fortsätta driva på för att EU ska få det nödvändiga mandat som krävs inför . När det gäller det totala behovet av tillkommande kostnader för klimatåtgärder i utvecklingsländer har Europeiska kommissionen uppskattat att det kan uppgå till . Det finns andra rapporter som visar på andra siffror. Beräkningarna påverkas av skillnader i metoder, årtal och vad som täcks in. Några av de faktorer som markant kan påverka kostnadsberäkningar av detta slag är exempelvis vilket utsläppsmål eller referensscenario man utgår från, vilka tidshorisonter man beräknar för, val av diskonteringsränta och om man räknar de totala kostnaderna eller endast de tillkommande kostnaderna, och så vidare. Faktorer av dessa slag förklarar varför kostnadsberäkningarna skiljer sig åt. Särskilt tidshorisonten som man beräknar kostnader för har stort genomslag på resultatet eftersom kostnaderna speciellt för anpassning förväntas öka över tiden. Kommissionens beräkningar av det tillkommande finansieringsbehovet ligger i linje med exempelvis , klimatkonventionens sekretariats och andra liknande studiers uppskattningar. Trots de osäkerheter som råder när det gäller uppskattningar av dessa slag, finns det ett värde i att skapa sig en uppfattning om ungefärlig storlek på de finansiella flöden som vi måste bygga upp en finansiell arkitektur kring. Dessa flöden måste övervakas löpande, och vi måste fortlöpande följa upp hur stora insatser som behövs. Flexibilitet är nödvändigt, eftersom det inte är rimligt att slå fast nivån för de finansiella flöden som behövs om ett drygt decennium och därefter. När det gäller biståndets roll har vi i Action Plan enats om att det offentliga stödet till klimatåtgärder ska vara additionellt till biståndet och inte underminera eller äventyra fattigdomsbekämpning eller uppfyllandet av millenniemålen. Det är EU:s och utgångspunkt, vilket EU:s miljöministrar har bekräftat i rådsslutsatser. Vi har också konstaterat att en del klimatåtgärder är nära sammankopplade med det utvecklingssamarbete som redan sker med hjälp av bistånd, till exempel i form av jordbruks- och landsbygdsutveckling, skog och vatten. Dessa synergier och möjligheterna att främja en bättre klimatanpassning behöver självklart tas till vara. Den har särskilt lyft fram kopplingen mellan klimatförändringar och utveckling. beslutade regeringen att genomföra en klimatsatsning inom biståndet på . Målet med klimatsatsningen är att hjälpa utvecklingsländer att integrera och genomföra klimatåtgärder som en del av utvecklingssamarbetet, framför allt vad gäller anpassning men även i viss mån utsläppsbegränsningar. initierade en internationell klimatkommission som har letts av . Kommissionen presenterade sin rapport . Rapporten innehåller många intressanta delar, bland annat om anpassning, finansiering och governance, som utgör ett underlag för de fortsatta förhandlingarna. När det gäller frågan om utvecklingsländerna själva ska behöva stå för betydande delar av beloppet är kommissionens linje, som jag ställer mig bakom, att en del investeringar måste bekostas av landet självt eller av privata aktörer inom landet. En stor del av åtgärderna för utsläppsminskningar är redan lönsamma. Det gäller framför allt energieffektiviseringsåtgärder, där investeringen tjänas in genom minskade energikostnader.