prot · GX0951 · 2009-12-16 00:00:00 — När man sitter och lyssnar på en debatt så här och själv jobbar i den verklighet som diskuteras, i detta fall gällande sjukskrivning, får man en massa flashbacks. Jag fick en sådan om den 35-åriga kille jag hade för sedan som kämpade för att inte bli sjukpensionerad . Jag såg hur han försvann tillbaka i tiden och nästan med gråten i halsen pratade om den svåra tid han hade med kampen mot för att inte bli sjukpensionerad. Jag lyssnade och sade att jag hoppas att det kommer att bli en bättring. Den politik som regeringen och alliansen nu ska genomföra innebär, precis som många av er har sagt, att man nu ska se människan, människan i utanförskapet, som sade. Man ska se den enskilde individen. och pratade mycket om det. Jag ska inte upprepa allting. Jag tror att jag har sagt det tidigare i den här talarstolen: Gissa vad det jobbigaste är när man som läkare får tillbaka en patient som har varit sjukskriven länge? Jo, det är när man för samtal som detta: Vad har hänt då? Har du haft kontakt med ? Nej, det har jag inte haft. Dessutom har de bytt handläggare, så jag har ingen aning om vem det är . Det är det jobbigaste att inte kunna sätta någonting i händerna på den patient som är sjukskriven. Sjukskrivning är för mig en form av behandling. Jag tar som läkare initiativ och säger: Nej, nu ska du stanna upp ett tag och tänka efter om din tillvaro. Gå hem, och så ska vi snart se igen hur det är. Du får en läxa helt enkelt: att ta kontakt med din arbetsgivare och försöka reda ut vad som har orsakat dina problem, säger jag. Mycket är arbetskorrelerat, visst är det så. Så kommer patienten tillbaka och kanske har lyckats prata med någon om någonting, och så ska jag sjukskriva igen. Problemet är då att jag inte kan träffa patienten tillräckligt ofta. Jag har ingenting att sätta i händerna på patienten. Det finns ingen form av rehabilitering. Det börjar komma . Men det är detta som är problemet. Vi vet att alla studier talar för det. Ni har ju sagt det tidigare: Det går , då börjar det krackelera lite, och det blir svårare att komma tillbaka. Men vad ska jag göra då? Patienten är inte arbetsförmögen och har jättesvårt att klara av sitt arbete. Då förlänger man med en sjukskrivning till. Patienten kommer tillbaka, kanske , och det har ändå inte hänt någonting. när vi ska sjösätta en ny reform blir jag lite upprörd när ni på andra sidan gör partipolitik av detta. Det här är banne mig inte partipolitik. Det här är seriöst från vår sida, och det vet ni också. Ni har varit med om att skapa detta. Okej, vi tog hand om det här nu och får bära hundhuvudet för det. Ni är väl glada för det. Men jag tycker inte att det är seriöst att göra det på det här sättet. Den bild som medierna målar upp tar naturligtvis mina patienter del av. De är jätteoroade över vad som ska ske. talade om stupstocken. Det låter förfärligt. Det är rena rama avrättningen. Men det är det väl inte ändå? Det kommer ju någonting i stället. Vi har skapat tillfällen att sätta något i stället. Var lite seriösa i debatten när vi pratar om så här pass allvarliga frågor, för det är människor som far illa! Det är de som står längst ned på samhällets skala. är det så. Dem ska vi nu hjälpa, synliggöra och ta ut, för ingen vill vara sjukskriven. Alla vill vara med i arbetsgemenskapen och ha en social tillvaro. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) Föredrogs justitieutskottets betänkande 2009/10:JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet (prop. 2009/10:1 delvis). 103 (): Jag ska börja med att säga att jag står bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bara bifall till reservationerna 1, 4, 8, 10 och 11. Det är oppositionens roll att kritisera regeringen. Så har det alltid varit. Det är en viktig del av demokratin. Jag vill dock inledningsvis säga att jag tycker att vi har en bra och trevlig stämning i justitieutskottet. Jag vill också säga att jag har en bra relation med och tycker att hon är en utmärkt person på alla sätt. Det jag brukar kritisera regeringen och för är framför allt vad man inte gör, inte vad man gör. Jag kan konstatera att när vi nu går in i av är det mycket som vi själva startade som har fullföljts av den här regeringen. Det visar att det trots allt finns ganska mycket gemensamt. Min kritik vänder sig i stället mot att det kunde ha gjorts så mycket mer . Det är min huvudsakliga kritik. Ni har alltför ensidigt liksom vi, skulle jag vilja säga räknat poliser. Det här är lite märkligt, både för dem som är insatta och för dem som inte är det. När man räknar poliser ska man rimligtvis med ett uns av hederlighet börja halvvägs in i mandatperioden. De poliser som kom ut och 2008 är i grunden den tidigare regeringens förtjänst, på samma sätt som poliser som kommer ut och 2012 naturligtvis är resultatet av den här regeringens politik. Det går inte att räkna mandatperioder, till exempel 20062010, och säga: Titta vad vi har åstadkommit! Om vi nu skulle vinna valet och det skulle bli fler poliser och så vidare 2011 kan inte vi säga att det är vår förtjänst, utan det är då poliser som började , likaväl som alla poliser som kom ut och 2008 började under förra mandatperioden. Jag ville säga det inledningsvis, för jag har en känsla av att vi kommer att räkna; vi brukar göra det. Vi är fångna i denna fälla. Jag var också det under förra mandatperioden. Jag fick i uppdrag det var inte jag själv som valde det att försvara 4 000 poliser som skulle utbildas. Jag var oändligt trött på det själv . Att räkna poliser är, som någon kolumnist påpekade, knappast ett intellektuellt fyrverkeri. Det är ganska talande. Icke desto mindre skulle jag vilja säga att jag är glad att denna regering har fortsatt satsningen på fler poliser. Det har vi behövt. Det står på pluskontot. Vi har faktiskt fått fler poliser . Oavsett hur många de har blivit är det viktigt. Socialdemokraterna och gjorde i krispaket upp om att dra ned på polisen med . Det sjönk ganska drastiskt . Sedan har det gått uppåt under samtliga år. Jag tror att vi är ganska överens om hur många poliser det ska vara och att det är bra att detta har fortsatt. Jag är inte alldeles säker det är svårt att överblicka detta på hur långt man kan fortsätta 2011 eller 2012; det får vi se. Det är det nu lite för tidigt att säga när det gäller polisen. Däremot är jag, som sagt, kritisk beträffande mycket som man kunde ha gjort inom polisen. Mycket pengar kom i den senaste budgeten, får man väl säga. och fick väl gå in därför att de ett valår inte vill ha de väldigt stora underskott som skapats här. Det är egentligen inte så att pengar fattats. Pengarna skulle nog ha räckt. Även vi som ägnar oss åt kriminalpolitik måste inse att pengarna kan användas på många andra områden. Därför är det inte rimligt att satsa hur mycket som helst. Vi har avsatt 100 miljoner mer. På en gång kan jag säga att 100 miljoner självklart kan användas till mycket. Men vi ska inte överdriva skillnaden. Det handlar om några promille, så egentligen ligger alla sju partierna på väldigt lika nivåer när det gäller de ekonomiska satsningarna. Det vore löjligt av mig att göra ett stort nummer av att vi satsar 100 miljoner mer. Men visst, 100 miljoner mer kan användas till ca 200 civilanställda ungefär det antal som försvunnit. Det jag när det gäller polisen är kritisk till är att utvecklingen avseende de civilanställda har kommit i otakt med utvecklingen med fler poliser. Alla som vet ett uns om kriminalpolitik förstår att har man fler poliser måste de här sakerna gå i takt. Så är det inte , utan det har vänt och blivit färre civilanställda . Jag tror att det nu handlar om 170 färre civilanställda. Illa är att vanliga poliser får göra mycket av det arbete som andra skulle kunna göra. Runt om i landet är de nu arrestvakter eller sitter på kommunikationscentraler och så vidare. Det visar kanske hur man är fången i just det räkneexempel som jag nämnde, på samma sätt som vi var. Vi får väl hoppas att vi, oavsett vilka som vinner valet , inte hamnar i räkneexerciser. Vi är, som sagt, glada över att man fortsatt med satsningen, oavsett med hur många. Vi kan konstatera att utvecklingen och att det blir fler 2010 ska tillskrivas den borgerliga regeringen samt att utvecklingen ska tillskrivas den socialdemokratiska regeringen liksom övriga år . Den som påstår något annat gör ett direkt felaktigt påstående. Vi kunde ha gjort mycket mer för pengarna. För mig är det obegripligt, måste jag säga, att man trots att snart hela mandatperioden gått ännu inte har tillsatt en ordentlig utredning om en enmyndighet. Samtliga sju partier är ju för en sådan. Detta är fullständigt obegripligt. Här kunde mycket pengar ha sparats pengar som hade kunnat användas till att se till att det inte blir färre civilanställda. Jag förstår inte riktigt varför och vet inte om jag får något svar, men brukar säga, vilket kanske är rätt: Vi var de första som ville att det skulle vara en enmyndighet. Likväl är det här obegripligt. Vi kan konstatera att är den enda mandatperioden då man inte gör någon ordentlig reformering av rättsväsendet. Det har man gjort under samtliga mandatperioder tidigare. Utöver domstolsreformen gjordes under förra mandatperioden 6 åklagarmyndigheter till 1 och minskade inom kriminalvården från 37 myndigheter till 1. När det gäller polisen skulle man tjäna på att ha en myndighet. Visst skulle det gnissla lite i leden, men som det är nu är det totalt i otakt. På så sätt blir den här mandatperioden, i varje fall när det gäller reformeringen av rättsväsendet, inget annat än en total parentes; ingenting har ju hänt. Därigenom har man förlorat värdefull tid i kampen mot brottsligheten. Likväl blev satsningen ett alternativ när det kanske blev lite väl mycket fråga om prestige på att motverka den organiserade brottsligheten, den så kallade , inte någon framgång. Det har vi kunnat konstatera utifrån vad de poliser har sagt som arbetar med detta. Jag har också själv stött på detta från många. Det var säkert ett seriöst försök, men resultatet blev halvdant. Polisen är inte vare sig i eller i något annat land en homogen organisation där man alltid drar åt samma håll. Det är ett av skälen till att vi behöver en myndighet. Men att inte öronmärka pengar eller att tro att det här ändå fungerar är att visa att det trots allt kanske inte är så förankrat beträffande svensk polis därför att så har det alltid varit när det gäller svensk polis. För att få en ändring här kan man inte skapa en organisation där det duttas ut på lite olika områden runt om i . Detta hamnar helt klart på minuskontot. Jag är övertygad om att det förr eller senare blir en enhetlig organisation, en enhet, under . Det som felaktigt kallas för FBI och som vi också själva slarvigt säger för att alla ska förstå vad vi menar kommer förr eller . Likväl kommer det förr eller senare att bli en akademisk polisutbildning. Vi har dock ännu inte sett något resultat. Vi som följt interpellationsdebatterna har hört att besked ska komma. Men när vi snart ska göra den slutliga avräkningen kan vi konstatera att någon polisutbildning i varje fall inte kommer att vara på plats detta trots att allt var upplagt för att detta kunde ske och trots att det finns en klar majoritet i varje fall här i för att det ska bli så. Det hjälper alltså inte att man har gjort ekonomiska satsningar när man från regeringens sida vare sig orkar eller klarar av att göra de förändringar som behövs. När det gäller polisen såg vi ju krisen . Jag varnade för den. Det kostade mycket energi och kraft att under mer än inte ha en ordinarie rikspolischef på plats. När det gäller åklagarna kom krisen . Man hamnade i det mycket märkliga läget att många rättegångar ställdes in. Som advokat kunde jag själv konstatera att rättegångar ställdes in. Man kunde också konstatera att vittnen var urförbannade på att de när de kom till en rättegång bara fick gå hem eller på att i förväg få besked. Brottsoffer fick vänta. Den tilltalade fick också vänta, vilket äventyrade även rättssäkerheten. Så om var krisåret för polisen var krisåret för åklagarna. Domstolarna har inte haft någon ordentlig kris, kan jag nog säga. Det är dock mycket som skulle kunna göras när det gäller reformer. Gång på gång har vi kommit med olika förslag men utan att få något gehör för dem. Nej, är kriminalvårdens krisår. Vi har ännu inte sett slutet på den krisen. Underskottet är gigantiskt. Vi har kunnat konstatera att den av regeringen tillsatta utredningen i sitt förslag sade att regeringen skulle arbeta mer långsiktigt. Det har regeringen inte gjort. Runt om i finns det projekt som har kostat fullständigt bortkastade pengar, i alla fall om Socialdemokraterna, inte vinner valet . Regeringen har ett stort ansvar för den kris som är. Såvitt vi förstår har man fortlöpande fått information om detta. Kriminalvården är alltså krisområde. Vi vet inte vad som väntar runt hörnet. Men sammanfattningsvis kan vi konstatera att 2007 gällde det polisen, 2008 åklagarna och 2009 kriminalvården. Beträffande 2010 vet vi inte hur det blir. Inte helt oväntat kan vi från oppositionen inte ge något annat betyg än underkänt för kriminalpolitiken . Men återigen är det inte så mycket det som har gjorts utan framför allt det som inte har gjorts som vi är kritiska till. (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU13 Utnämningspolitiken Punkt 2 (Rekryteringsprocessens transparens) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 147 för res. 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 25 c, 23 fp, 22 kd För res. : 113 s, 20 v, 14 mp Frånvarande: 17 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 2 kd, 2 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU14 Tryck- och yttrandefrihetsfrågor Punkt 1 (Information om meddelarskydd för offentligt anställda) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 280 för utskottet 21 för res. 1 2 avstod 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 84 m, 25 c, 24 fp, 22 kd, 14 mp För res. 1: 1 s, 20 v Avstod: 2 s Frånvarande: 16 s, 13 m, 4 c, 4 fp, 2 kd, 2 v, 5 mp Punkt 3 (Meddelarskydd i offentligfinansierad privat verksamhet) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 155 för utskottet 148 för res. 2 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 25 c, 24 fp, 22 kd För res. 2: 114 s, 20 v, 14 mp Frånvarande: 16 s, 13 m, 4 c, 4 fp, 2 kd, 2 v, 5 mp Punkt 5 (Hets mot folkgrupp) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 155 för utskottet 148 för res. 4 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 25 c, 24 fp, 22 kd För res. 4: 114 s, 20 v, 14 mp Frånvarande: 16 s, 13 m, 4 c, 4 fp, 2 kd, 2 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Punkt 1 (Arbetslöshetsersättning för långvarigt sjukfrånvarande) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 185 för utskottet 20 för res. 1 97 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 17 s, 84 m, 25 c, 24 fp, 21 kd, 14 mp För res. 1: 20 v Avstod: 96 s, 1 kd Frånvarande: 17 s, 13 m, 4 c, 4 fp, 2 kd, 2 v, 5 mp () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 5 (Rehabilitering m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (s) Votering: 155 för utskottet 114 för res. 4 34 avstod 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 25 c, 24 fp, 22 kd För res. 4: 114 s Avstod: 20 v, 14 mp Frånvarande: 16 s, 13 m, 4 c, 4 fp, 2 kd, 2 v, 5 mp Punkt 6 (Vissa grundprinciper i arbetslöshetsförsäkringen) 1. utskottet 2. res. 7 (s, v, mp) Votering: 155 för utskottet 148 för res. 7 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 25 c, 24 fp, 22 kd För res. 7: 114 s, 20 v, 14 mp Frånvarande: 16 s, 13 m, 4 c, 4 fp, 2 kd, 2 v, 5 mp Punkt 24 (Åtgärder mot ungdomsarbetslöshet) 1. utskottet 2. res. 25 (s, v, mp) Votering: 155 för utskottet 148 för res. 25 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 25 c, 24 fp, 22 kd För res. 25: 114 s, 20 v, 14 mp Frånvarande: 16 s, 13 m, 4 c, 4 fp, 2 kd, 2 v, 5 mp Punkt 33 () 1. utskottet 2. res. 35 (s, v, mp) Votering: 155 för utskottet 148 för res. 35 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 25 c, 24 fp, 22 kd För res. 35: 114 s, 20 v, 14 mp Frånvarande: 16 s, 13 m, 4 c, 4 fp, 2 kd, 2 v, 5 mp Punkt 35 (Arbetsmiljökunskap) 1. utskottet 2. res. 37 (s, v, mp) Votering: 155 för utskottet 148 för res. 37 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 25 c, 24 fp, 22 kd För res. 37: 114 s, 20 v, 14 mp Frånvarande: 16 s, 13 m, 4 c, 4 fp, 2 kd, 2 v, 5 mp Punkt 38 (Arbetslivsforskning) 1. utskottet 2. res. 39 (s, v, mp) Votering: 154 för utskottet 148 för res. 39 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 25 c, 24 fp, 22 kd För res. 39: 114 s, 20 v, 14 mp Frånvarande: 16 s, 14 m, 4 c, 4 fp, 2 kd, 2 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § (forts. från 10 §) Rättsväsendet (forts. JuU1) 104 (): Jag vill börja med att säga att står bakom alla sina reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bara bifall till reservation 8. Det är rättsväsendets budgetdebatt . Det är den sista som vi har. Det är fjärde gången, så att säga. Och denna budgetdebatt är en del i den stora budgeten. Jag kan konstatera att man från borgerligt håll försöker göra detta till sitt paradnummer. Man vill verkligen framstå som slagkraftig. Hela rättsväsendets ram ligger på ca 36 miljarder, och skillnaden mellan oss i oppositionen och majoriteten är försvinnande liten, i princip osynlig. har i varje budgetdebatt tagit upp frågan om vikten av balans i rättskedjan. Stoppar man in i bara en ände får det ju konsekvenser hela vägen. Förhoppningsvis har man lärt sig något av detta. Vi har sett hur man under de år som regeringen haft detta på sitt bord på en höft har givit mer resurser till polisen och sedan vaknat upp och upptäckt att detta fått konsekvenser för åklagare och domstolar. Den förra majoriteten lämnade en budget i balans. ser vi ganska dystra prognoser för rättsväsendet , där man behöver göra satsningar i mångmiljardklassen. Det är väldigt fascinerande, tycker jag, att borgerligheten blundar eller stoppar huvudet i sanden nu när turen har kommit till Kriminalvården. Jag vill ställa en fråga: Hur blir det med de planerade anstalterna i exempelvis och ? Det vi kan konstatera är att vi har en regering som har noll koll på att det man gör får framtida konsekvenser och på budgeten i sin helhet. Men man kanske förblindas av att man sänker skatten så till den milda grad att man till och med måste låna till detta. Det är högst oansvarigt, tycker vi från . Den sittande regeringen skulle minska utanförskapet. Vi kan konstatera att det har blivit precis tvärtom. Man ägnar sig åt att bestraffa sjuka och arbetslösa medan arbetslösheten skjuter i höjden. Försörjningsstöden rakar också i höjden. Och våra ungdomars drömmar smulas sönder, för det finns inga jobb. Många tvingas att gå till socialen. När det gäller den här debatten om rättsväsendet tycker vi från att det är väldigt viktigt att man ska bekämpa brott. Och det är viktigt att i en demokrati ha ett väl fungerande rättsväsen. Vi står bakom den satsning som görs på polisen, men vi vill starkt visa på bristen på reformer. Det har också föregående talare, , tagit upp. I stället för att bara utöka budgeten är det väl att genomgripande reformer som länge har efterfrågats genomförs. Vi har tagit upp det i ett flertal debatter. Polisens effektivitet har jag tagit upp i varenda budgetdebatt . Polisutbildning och frågan om att utreda en sammanslagning av länsmyndigheterna är sådana reformer som måste presenteras. Detta är vi i oppositionen eniga om. När det gäller våra förslag avvisar vi förslaget om 10 miljoner från utgiftsområde 8 till polisen. Detta gör vi eftersom vi avvisar det paket som regeringen lägger fram när det gäller återvändandefrågor. Vi använder, från polisbudgeten, av polisens anslag för att få till stånd en fristående myndighet för utredningar av poliser som misstänks för brott. Allmänhetens förtroende för polisen är väldigt viktigt. Därför ska inte polisen utreda sig själv. Det är vi också eniga om i oppositionen. När det gäller Kriminalvården vill vi i börja med att införa en villkorad halvtidsfrigivning för dem som döms första gången. Vi är övertygade om att längre inlåsningstid inte leder till bättre rehabilitering. Vi tror däremot att den så kallade normaliseringsprocessen gynnas bättre av att frivården får ta ett större ansvar inom ramen för strafftiden. Vi vill påpeka att den påföljd som avtjänas inom anstalt är väldigt kostsam i förhållande till den påföljd som avtjänas inom frivården. Vi föreslår en villkorad halvtidsfrigivning , 2010. Detta skulle frigöra resurser för Kriminalvården. Med förslag innebär det att 127 miljoner skulle stanna hos . Vi avsätter också resurser till en fångombudsman, en modell som man har lyckats bra med i . Antalet anmälningar till JO ökar nämligen. Antalet kritikärenden har ökat med . JO kritiserar regeringen för att inte ta bristerna på allvar, och kritiken är skarp från mot tortyr och annan omänsklig behandling. Svenska fångar är helt hänvisade till JO med sina klagomål. Inget annat kontrollorgan har ansvar för klagomål från denna grupp. Därför avsätter vi för detta. Jag vill i mitt anförande också påpeka att vi i vill se en bättre uppklarningsprocent. Det har skett någon förbättring, men det behöver göras mycket mer. Det är generellt; det gäller alla brott. Jag vet att från kommer att ta upp mäns våld mot kvinnor, och det är väldigt bra. har också i många motioner motionerat om att det här verkligen måste lyftas upp och tas på allvar. När det gäller exempelvis våldtäkter ser det faktiskt väldigt illa ut. Inom rättsväsendet ser vi att det behövs utbildningsinsatser när det gäller bemötandet. Det handlar om hur man bemöter människor som har varit utsatta för brott, att man ställer relevanta frågor. Där ser vi också en brist. Brottsdrabbade ska få upprättelse. Det är viktigt att man bekämpar den grova organiserade brottsligheten, likaså den ekonomiska brottsligheten. Den omsätter ganska bra med pengar. Jag tror det är ca 130 miljarder. Det är inte lite. Vi står och pratar om en budget för rättsväsendet på 36 miljarder. Vi vill också se en skärpning det är det vår reservation 8 gäller i att ta tag i unga kriminella. Där har regeringen totalt misslyckats. Ni får svidande kritik av revisorer. Det är en skandal att ni inte har bättre koll på det här. Det handlar om bättre uppföljningar och att vidta åtgärder snabbt. Vi har stora ungdomskullar . Vi har en skyhög ungdomsarbetslöshet. Det är den högsta inom EU. Ni måste komma tillbaka till med akutåtgärder för att inte det här ska spåra ur. Vi vill inte tappa någon generation. Det är vi på väg att göra om det här fortsätter. Det har vi inte råd med. Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att vi har fått stora ekonomiska klyftor med denna regering. Stora ekonomiska klyftor är grogrunden till ökad kriminalitet. Så låt oss se till att få en annan ordning genom att byta regering och byta politik för ett rättvisare . Man kanske ska avsluta med att vara lite snäll. Jag önskar presidiet här, ledamöterna och ministern god jul och gott nytt år. I detta anförande instämde (). 105 (): Jag tackar och för tydliga redovisningar och frågor. Jag kommer att ta upp ett antal frågor men vill börja med att yrka bifall till reservation nr 20.