prot · GX0946 · 2009-12-09 00:00:00 — Men i motsats till regeringen föreslår vi att vi också ska använda oss av detta ypperliga styrmedel. Vi föreslår en höjning på . Regeringen skriver vidare i propositionen: För att åstadkomma en samhällsekonomiskt effektiv klimat- och energipolitik är oftast generella ekonomiska styrmedel att föredra framför riktade styrmedel i form av subventioner. ser vi att det generella styrmedlet koldioxidskatt skulle man inte använda sig av. Däremot ser vi subventioner till människor som ska köpa bil. För relativt bränslesnåla bilar ska man slippa fordonsskatt . Och det låter kanske som en trevlig uppmuntran, men däremot kan miljönyttan starkt ifrågasättas. Bilbranschen själv säger att det inte leder till någon ytterligare stimulans till marknaden för miljöbilar. Såväl miljöorganisationer som lyfter fram att det här är ett förslag som gynnar de relativt sett mer bränsleslukande miljöbilarna mer än de relativt snåla. är den fordonsskatt som vi har koldioxidrelaterad. Tar man bort den gynnar man de bränsleslukande bilarna och inte de smarta som vi vill gynna. Alltså riskerar förslaget att rent av bli kontraproduktivt. Skulle man följa regeringens resonemang om koldioxidskatten fullt ut skulle vi inte behöva mixtra med fordonsskatten över huvud taget. påpekar regeringen att det kan finnas skäl att komplettera koldioxidskatten med styrmedel som verkar direkt vid själva köptillfället. Det kan förvisso vara en poäng. Vi kanske inte är så rationella som människor som vi enligt ekonomisk teori ska vara. Kanske räknar man inte så noga på bränslekostnaden när man ska köpa ny bil. Kanske räknar man på det bensinpris som gäller då och inte tänker på att bensinpriset kan komma att stiga om vi ska klara klimatförändringarna, om inte stigande råoljepriser gör jobbet åt oss. Det kan kanske behövas ekonomiska drivkrafter som verkar just när man står där hos bilhandlaren. Men i så fall finns det betydligt bättre idéer än skattesubventioner till bilinköp som genom sin utformning riskerar att bli direkt kontraproduktiva. , och har lyckats minska koldioxidutsläppen från nya bilar genom en koldioxidrelaterad registreringsavgift för alla bilar som säljs. I har man i stället ett system som kombinerar en registreringsavgift och en registreringsbonus. Man har en skala av koldioxidutsläppen på bilarna. De bilar som släpper ut mycket får betala en avgift, högre ju större utsläppen är, och de bilar som har små utsläpp får en bonus som är högre ju mindre utsläppen är. På det här sättet har man lyckats förbättra bränsleprestandan och miljöprestandan generellt i bilparken. Ett sådant system skulle vi kunna ha i om vi ville ha ett kompletterande styrmedel som verkligen ger till resultat en omställning av nya bilar och inte bara gav en image av att vi försöker göra något. Slutligen kan jag inte låta bli att fråga varför man tar bort skatten på konstgödsel. , , ett antal andra myndigheter och miljöorganisationer framhåller vikten av gödselskatten för att minska övergödningen genom att minska kväveutlakningen från jordbruket. Dessutom ska vi inte förneka att gödslingen också har en icke försumbar effekt på klimatet dels genom att det går åt mycket energi för att framställa konstgödsel, dels genom att riklig kvävetillförsel ökar avgångar av lustgas från jordbruket. Lustgas är en väldigt kraftig växthusgas. Särskilt konstigt framstår det att man vill ta bort kadmiumdelen av gödselskatten. Det är en skatt som har varit effektiv för att minska kadmiumtillförsel till jordarna utan att därmed nämnvärt påverka jordbrukets konkurrenskraft. Regeringen säger att själva poängen med att ta bort gödselskatt är att man vill stärka jordbrukets konkurrenskraft och kompensera för att man inför andra skatter för jordbruket. Men det blir ingen vidare miljöstyrning om man kompenserar höjningar av en miljöskatt med sänkningar av en annan. Det finns bättre sätt att lösa fördelningsfrågorna. Jag hade en liten baktanke med min högläsning i början. Jag vill helt enkelt visa att regeringen med sina åtgärder inte lever upp till de principer man ställer upp i propositionen. Det styrmedel som lyfts fram som det mest effektiva, koldioxidskatten, vågar man inte använda sig av. I stället använder man sig av riktade subventioner med tveksam miljönytta. Trots att man säger att det är bättre att hantera eventuella negativa fördelningseffekter med andra åtgärder än att avstå från att använda i övrigt välmotiverade styrmedel slopar man skatten på konstgödsel. Trots en förstklassig retorik hos regeringen känner jag mig tvingad att yrka bifall till reservation 3. Där föreslår vi det som regeringen bara snackar om. 5 (): Skatter är ett svårt och komplext område. Därför gäller det att lägga dem på en nivå som människor kan förstå och acceptera. Det är även viktigt att de är transparenta och inte alltför tillkrånglade. När det gäller styrande skatter, som de flesta punktskatter är, gäller det att de verkligen blir styrande och inte kontraproduktiva eller enbart uppfattas som fiskala. Vi är alla medvetna om den globala uppvärmningen och hotet om vi släpper ut för stora mängder koldioxid. Nästan kan vi läsa reportage från olika delar av världen om hur det till exempel förekommer olika former av väderrelaterade katastrofer. Många av dessa länder hör inte till de allra rikaste och har inte de bästa förutsättningarna att klara de här hoten. Till exempel i delar av har översvämningar blivit en del vardagen. Det är vi i de rika delarna av världen som måste gå före med åtgärder. Därför hoppas jag verkligen på att kan komma fram till något som även och kan ställa sig bakom. När man lyssnar på föregående talare skulle man kunna tro att är den som bestämmer och styr allt i världen. Bara vi har koldioxidskatterna och går före så fungerar allt, och så sänker vi koldioxidutsläppen. Men man får inte glömma att vi står för av alla utsläpp. Därför måste vi ha med oss alla. , man kan inte ta det där jätteklivet över klyftan. Det är väldigt lätt att de andra ramlar ned i klyftan i stället. Då har det inte hjälpt alls. Det kanske är bättre om vi är lite försiktiga och bygger en bro över klyftan, så att vi kan komma över och hjälpas åt allihop. Det finns förvisso de som tvivlar på orsakerna till den globala uppvärmningen. Vi har läst om det . Men jag anser att försiktighetsprincipen gäller här. Skulle det nu mot förmodan visa sig att nästan alla experter har fel, då har vi inte gjort någon skada. Det vi har gjort är att göra världen lite mindre olje- och kolberoende, och det är bara positivt. Jag tänker inte stå här uppe och nämna allting som finns i propositionen, som jag tycker är utmärkt, utan ska koncentrera mig på några större förändringar. Personbilar med bättre miljöegenskaper kommer att befrias från fordonsskatt av från det att bilen tagits i bruk. Vad gäller då för att få denna skattebefrielse? Jo, de måste uppfylla avgaskraven i miljöklass 2005 eller miljöklass El samt ha koldioxidutsläpp som inte överstiger per kilometer eller ha en begränsad förbrukning av drivmedel eller elektrisk energi. Det är inte alls som står här och säger, att stora bilar ska kunna släppa ut avgaser och få skattebefrielse. Det är inte stora bilar som släpper ut per kilometer. , BMW och de här ligger uppemot . De kommer inte att få någon skattebefrielse. Från måste personbilarna uppfylla de strängare avgaskrav inom EG som benämns Euro 5 för att skattebefrias. Skattebefrielsen träder i kraft och de skärpta avgaskraven alltså . Skattebefrielsen gäller upplysningsvis för bilar som tagits i bruk första gången efter . Det är en bra morot för att köpa en miljövänligare bil. Det sporrar även fordonsindustrin att satsa på ännu fler miljövänliga bilar. Men tycker inte om bilar, så det har ingen betydelse. Om de släpper ut tror jag inte att de tycker om det ändå, för alla ska åka kollektivt. Vidare innehåller propositionen även en del redan aviserade mindre förändringar i beskattningen av dieselbilar. Miljöfaktorn görs om till ett fast miljötillägg. Vidare sänks den så kallade bränslefaktorn till 2,55 och till 2,4 . Det är definitivt ett steg i rätt riktning, anser jag, eftersom fordonsbeskattning ska vara teknikneutral och bara baseras på utsläppen. Socialdemokraterna och föreslår en höjning av skatten på fossilfri el. De vill höja fastighetsskatten på vattenkraft och föreslår även en höjning av skatten på termisk effekt i kärnkraftverk. Detta föreslås med motiveringen att kraftbolagen gjort stora vinster. Min fråga till och blir: Vilka mer företag vill ni belägga med högre skatt för att de gör stora vinster? Oppositionen med socialdemokraten i spetsen har sedan fordonskrisens början slagit på stora trumman och menat att regeringen ska gå in med stöd. Staten ska tydligen stödja de bolag som gör jätteförluster, men de som gör vinster lägger man en straffskatt på. Detta är planekonomi av rent kommunistisk kaliber. Socialdemokraterna skriver i sin motion att de vill använda hälften av de skatter de tar in från vattenkraft och kärnkraft till att renovera miljonprogramsområdena. Vi ska med andra ord beskatta fossilfri el ännu högre för att renovera bostäder som misskötts av fastighetsägarna. I de flesta fall är det kommunala bostadsbolag. Oppositionen vill i sina reservationer höja skatten på drivmedel, lite olika mycket dock Socialdemokraterna minst, mest: med , om jag har räknat rätt. nickar, så det stämmer nog. Jag skulle vilja att ni förklarar för väljarna: Om olyckan nu skulle vara framme och ni vinner valet , hur stora bensin- och dieselskattehöjningar kan då svenska folket vänta sig? Är det Socialdemokraternas eller förslag som ska genomföras? Blir det 2:50? Man kanske vill veta förutsättningarna. Hur mycket vi än höjer bensinskatten kommer det inte att hjälpa mot den globala uppvärmningen. Vi måste ta det lite försiktigt och använda andra medel också. Folk måste kunna åka och handla, hämta barn på dagis och ta sig till och från jobbet. Det är viktigt, glöm inte det! Ni springer fram alldeles för fort. infördes på initiativ en skatt på avfallsförbränning för den fossila delen av hushållsavfallet som förbränns. Den fossila delen ansåg man uppgick till . Det har dock visat sig att denna skatt inte haft någon som helst miljömässig konsekvens utan varit en rent fiskal skatt som ökat hushållens kostnader. Skatten har även medfört regelkrångel och ökade administrativa kostnader för berörda företag och . Skatten har beräknats ge staten en inkomst på ca 226 miljoner netto. För att kompensera för skattebortfallet höjer vi nu koldioxidskatten med i stället. Det är en skatt som är mer träffsäker och styrande. Det har dessutom visat sig att skatten kan öka transporterna på grund av att verksamhetsavfall som inte beskattas transporteras till värmeanläggningar medan hushållsavfall transporteras till kraftvärmeanläggningar. Det var väl inte det som var meningen att vi skulle transportera avfall på vägarna. Det är inte alldeles enkelt med styrmedel i avfallspolitiken. Ekonomiska incitament som påverkar volym och vikt kan ge upphov till olämplig eller illegal förbränning eller dumpning av avfall. En indikation på detta är att där man infört viktbaserade taxor i ett villaområde har avfallet minskat med utan att övrigt registrerat avfall ökat. Då kan man undra: Vart har det tagit vägen? Vi moderater anser att man ska göra det så enkelt som möjligt för enskilda människor att göra miljöbra saker. Den enskilda människan ska även uppfatta att det de gör har miljömässig påverkan. Därför ska miljöskatter verkligen vara miljöpåverkande och inte dolda fiskala skatter. 6 () replik: inleder som vanligt när det gäller med att inte är ensamt i världen. Nej, det är vi inte. Det är därför vi har internationella avtal när det gäller klimatfrågan. Det inleddes med Riomötet , som följdes av , som förhoppningsvis följs av . Men vi har också ett ansvar. Vi har kunnat visa att man kan sänka koldioxidutsläppen och ändå ha en växande ekonomi. Ska vi inte fortsätta på den vägen, tycker du? Vad är det du vill ha sagt med det där? Du säger att man inte ska trilla ned i klyftan och att ni vill bygga en bro. Men det är ju det man har gjort. Vi har internationella avtal som vi jobbar med stenhårt, vilket jag utgår från att även den moderatledda regeringen gör. Jag tycker att det känns lite tråkigt att ska sitta på och försöka förhandla fram ett bra avtal när det gäller klimatet med de förutsättningar som ni för fram i argumentationen. Du ställde ett antal frågor. Jag fick inte svar på mina, men jag kan ändå försöka svara på dina om du sedan lovar att återkomma till mina frågor. Ja, vi lägger fram ett förslag på att höja skatten för kraftvärmeanläggningar och kärnkraftsanläggningar. Pengarna ska användas för ombyggnad. Det finns massor av åtaganden, bland annat att rusta upp byggnader från miljonprogrammet. De behöver verkligen restaureras och göras energieffektiva. Vi behöver bostäder i det här landet. 7 () replik: Jag kommer inte ihåg vilka frågor du ställde, , från talarstolen. Jag är ledsen för det. Du kanske kan ta dem en gång till. Visst ska miljonprogrammet rustas upp, men ska vi betala det med sådana skattepengar? Är det inte ägarna av bostäderna som bör göra upprustningen? Många har faktiskt rustat upp sina bostäder. Det finns många bra och stora bostadsområden som är antingen privatägda eller kommunalt ägda. Det finns exempel på det i bland annat . Vid upprustningen har husen gjorts miljövänliga. Ska vi ta dessa pengar och hjälpa dem som inte har tagit sitt ansvar? Jag tycker att det är viktigt att ta sitt ansvar. Det är en av anledningarna till att vi har infört ett ROT-avdrag för bland annat privatpersoner så att de kan ta sitt ansvar och rusta upp sina hus. Under den förra regeringen fanns en fastighetsskatt. Då hade ni en straffskatt när man gjorde miljöbra saker på sina hus. Då ökade taxeringsvärdet, och då fick man betala ännu mer fastighetsskatt. Det var väl inte speciellt miljösmart? Då är det bättre att som vi har gjort ta bort fastighetsskatten och införa en fastighetsavgift. Då kan man rusta upp sin bostad och göra den miljömässigt bättre utan att straffas för det. Det måste vara bättre än era förslag. 8 () replik: Jag ska upprepa mina frågor. Varför sänker ni koldioxidskatten? Vi har ett problem framför oss som vi behöver ta tag i. Vi har till dags datum drygt 10 procents minskningar av koldioxidutsläppen. EU kommer förmodligen att klara sina . Ni säger , och vi säger . Vi behöver inte diskutera procentsatsen, utan det handlar om hur vi går vidare. Till 2020 har vi sagt att vi ska minska . Vi har ungefär på oss. Då måste vi ta tag i och försöka lösa problemen. Vi vet till exempel att transportsektorn inte har minskat sina utsläpp utan att de tvärtom har ökat. Det är klart att vi måste lägga fram förslag som ger långtgående effekter. Er argumentation går ut på att handeln med utsläppsrätter och koldioxidskatten ska lösa alla problem. Varför sänker ni då skatten? Hur tänkte ni med handelsgödselskatten? säger ni att det är oerhört viktigt att ta tag i frågorna, bland annat se till att åter blir ett levande hav. Det finns problem med algblomning och fiskbestånden. Hur tänkte ni när ni föreslog att man skulle ta bort handelsgödselskatten? Man kan läsa sig till att det ska vara en kompensation för att koldioxidskatt drabbar lantbruket. Inte går det väl att kompensera en miljöåtgärd genom att ta bort den på en annan så att miljön förvärras? 9 () replik: har jag skrivit upp frågorna! Vi sänker egentligen inte koldioxidskatten. Vi höjer den , men sedan justeras den genom konsumentprisindex. Eftersom konsumentprisindex har gått ned går den biten ned också. gick konsumentprisindex upp, och då höjdes koldioxidskatten. Det är väl okej. Om man har sagt att skatten ska följa konsumentprisindex ska den göra det. När konsumentprisindex går upp höjs skatten. Men om man inte sänker skatten när konsumentprisindex går ned är man inte speciellt konsekvent. Vi sänker egentligen inte koldioxidskatten utan den justeras efter konsumentprisindex. Sedan var det frågan om handelsgödseln. Det gjordes en utredning under den förra regeringens tid, SOU 2003:9 Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel?, och där uppgavs att priset på handelsgödsel inte har stor betydelse för användandet av handelsgödsel. Det finns andra anledningar till att handelsgödsel används. Varför ska då en skatt läggas på den? Då blir det en fiskal skatt. Då blir det inte en styrande skatt eftersom priset inte verkar ha någon betydelse. Då kan skatten lika gärna plockas bort och andra skatter kan justeras i stället. Det var så jag resonerade innan. Det gäller att skatter ska styra på rätt sätt och att de har en legitimitet där de finns. Vi kan inte ha miljöskatter som är rent fiskala. Då tappar man tron på att skatterna är bra. Därför tar vi bort skatten på handelsgödsel eftersom den inte har haft någon betydelse. 10 () replik: Jag hade haft förhoppningar om att hinna ställa frågor till , men jag är glad om jag hinner bemöta allt. säger som vanligt att utsläpp bara utgör av koldioxidutsläppen. Det spelar ingen roll vad vi gör här. Nähä, men hur många procent av befolkningen i världen utgör vi? Så länge vi i har koldioxidutsläpp som är bra mycket högre än det globala snittet och bra mycket högre än vad som är ekologiskt hållbart är det vår förbannade skyldighet att minska våra utsläpp. pratar om de stora bilarna. Det här är inget som jag hittar på. I remissammanställningen från propositionen framgår att , Gröna Bilister, och pekar på att de miljöbilar som har högst klimatpåverkan gynnas mest medan de med lägst påverkan endast gynnas marginellt. Den fordonsskattelättnad som ni har valt är alltså tämligen trubbig. tar upp frågan om övervinster i kraftindustrin. Det är lite intressant. Egentligen skulle det kräva ett ganska långt resonemang. Det handlar om en nationalekonomisk term vi kallar windfall profits vinster som trillar ned från himlen. I det här fallet handlar det om handel med utsläppsrätter som har inneburit stora vinster för just vattenkraften och kärnkraften. Vad man än kan säga om dem i övrigt har de åtminstone inte några direkta koldioxidutsläpp. I en fri marknad brukar det innebära att fler aktörer söker sig till de sektorerna, och då får man ned vinsterna på normala nivåer. I och med att vi av miljöskäl har sagt att vattenkraften och kärnkraften inte ska byggas ut ytterligare ni har andra idéer, men det är i alla fall så det ser ut innebär det att man kan hålla vinsterna på en konstgjort hög nivå. Det är inte rimligt att kraftbolagen utan att egentligen ha gjort något skördar vinsterna. Jag tycker då att det är rimligt ta ut en lite högre skatt för att kompensera. Det innebär inte att det ska vara någon allmän extra vinstbeskattning på företag som råkar vara lönsamma. 11 () replik: Om jag har läst er reservation på rätt sätt har ni inte skrivit något om vinsterna i elkraftsindustrin, det vill säga vattenkraft och kärnkraft. Tydligen tog du åt dig ändå, men det var inte dig jag gick på. Det var dina kolleger som hade skrivit så. säger att jag går tillbaka till hur litet är. Men faktum är att är det. Det är därför det är så viktigt att hjälpa andra länder att sänka koldioxidutsläppen. Det är så vi kan komma framåt. Givetvis måste vi visa att gör saker som är bra. Det gör vi . Vi gör många bra saker, bland annat att sänka fordonsskatten för bilar med lägre utsläpp. Sedan var det frågan om vad Gröna Bilister och tycker. Jag kan förstå Gröna Bilister, men jag tänker inte kommentera det i kammaren. är inte speciellt stora utsläpp. Hur ska vi komma framåt? Vi måste ta det lite försiktigt så att människor kan ha en vardag och kan leva. Jag kommer från . Om man bor i och jobbar i har man till jobbet. Det finns inga allmänna kommunikationer. Hur ska man göra då? Ska man gå arbetslös i stället? Är det inte bättre att jobba? Vi tycker att jobblinjen är viktig, och då måste man få ta sig till jobbet. Det hjälper inte om du höjer bensinpriset till per liter, för folk kommer att åka ändå. Man måste ju ta sig till jobbet. 12 () replik: Här återkommer alltså igen detta häpnadsväckande påstående att bensinpriserna inte spelar någon som helst roll för koldioxidutsläppen och bensinförbrukningen. Det är ett påstående som går helt emot all etablerad ekonomisk vetenskap. Det går emot era egna expertmyndigheter som till exempel , som ändå hittar en priskänslighet vid 0,8, och det går emot allt ni skriver i propositionen om att ekonomiska styrmedel ger resultat. Ni skriver dessutom i propositionen att om man ser negativa fördelningseffekter och det kan man faktiskt göra i det här fallet, ute på landet får man lösa det på annat sätt. har aldrig hävdat att alla i hela ska åka kollektivt, vilket du påstod tidigare. Om man bor långt ute i buskarna är det klart att man inte ska åka i en tom buss, utan då är det bättre att man tar sin bil, att man har en miljöeffektiv bil som går på någon form av biobränsle som är framställt på ett sjyst sätt. Det där kan vi prata jättemycket om. Alla behöver inte åka kollektivt. Men vi behöver de ekonomiska styrmedlen för en utveckling där vi får de här bättre fordonen och de som har möjligheten, till exempel här i , åker kollektivt, cyklar, går eller vad man nu gör. Och den negativa fördelningseffekten det skriver ni ju själva får man hantera på annat sätt. Förra mandatperioden införde vi i den rödgröna majoriteten ett glesbygdsavdrag för människor i glesbygd för att kompensera för de högre transportkostnaderna för dem som bor långt ute på landet. Det skulle man kunna göra. Eller är det så att inte står bakom de principer som hennes egen regering lägger fram i den här propositionen? 13 () replik: Det är klart att jag står bakom dem, men jag försöker åskådliggöra att man faktiskt måste kunna ta sig till jobbet. De incitament som du använder är rätt trubbiga instrument. Glesbygdsavdraget får ju alla. Det har ingen betydelse om du har eller till jobbet och kan gå dit, alla får glesbygdsavdraget, så det är ett trubbigt instrument. Man måste hitta ett instrument som fungerar bättre, och just nu finns det inget. Det finns också de som bor i som måste ta sig i bil till jobbet. Om du bor innanför tullarna finns det ingen anledning. Där kan man faktiskt gå, åka tunnelbana eller buss. Men om du bor i och har en bit in till stan kanske du måste ta dig till närmaste kollektivtrafikmedel. Hur ska du komma dit? Du kanske måste använda bilen då också. Vi måste på något sätt kunna ha en vardag och leva fram till dess att vi får bilarna helt fossilfria, för meningen är väl att de inte ska släppa ut någonting sedan. Vi ser väl alla framför oss bilar med noll utsläpp. Det kan vara elhybrider, olika biobränslen och biogas, som vi pratade om innan och som jag också tycker är bra om vi kan använda. har vi lite distributionsproblem med det i hela landet, men det finns annat. Det är viktigt att vi tar det här i en takt som människor kan klara av, att de känner att det här är okej och sjyst och inte att de straffbeskattas bara för att vi ska gå så långt före och hoppa över den där klyftan så att alla ramlar ned i den. 14 () replik: Jag ska försöka svara på några av de frågor som ställde i sitt anförande, så kanske jag kan få svar på mina frågor sedan. Du pratar om att vi från oppositionen föreslår höjda drivmedelsskatter. Jag tror att det finns en acceptans hos människor för att vi måste använda den typen av styrmedel för att ställa om. Vi menar att det måste finnas sätt att kompensera människor som bor i glesbygd. Vi måste också kunna satsa på kollektivtrafik, mycket mer utbyggd kollektivtrafik. Det handlar om att fatta modiga politiska beslut för att kunna ställa om samhället. Sedan pratade du om detta med planekonomi. Det är andra som har redogjort för detta, att marginalprissättningen på el bidrar till stora vinster i de stora elbolagen som olika styrmedel, till exempel handel med utsläppsrätter, också har bidragit till de stora vinsterna.