prot · GX095 · 2009-09-24 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Vi övergår nu till dagens frågestund, och jag hälsar statsråden välkomna. Följande statsråd kommer att delta: Arbetsmarknadsminister , justitieminister , miljöminister , statsrådet och statsrådet . 2 (): Jag vill rikta min fråga till arbetsmarknadsminister . Regeringen har definierat utanförskapet på ett visst sätt. Det var också denna definition som ni gick till val på. Ni sade att det var det enda rätta sättet att räkna de människor som stod utanför arbetsmarknaden. Men vill arbetsmarknadsministern och regeringen inte kännas vid detta längre utan börjar diskutera att man ska räkna på ett annat sätt. Vi ser också att kurvorna nu vänder. Vi har låtit räkna på samma sätt som gjorde i valrörelsen och konstaterar att det med samma definition är 70 000 fler i utanförskap än vid det tillfället. Jag skulle vilja veta vilket ansvar arbetsmarknadsministern tar för det och varför man nu vill beräkna utanförskapet på ett annat sätt. 3 Arbetsmarknadsminister (): Som vet har vi haft samma sätt att mäta utanförskapet , tror jag, när vi började redovisa på detta sätt och började prata om det. Vi har över huvud taget ingen anledning att ändra på det sättet att mäta och har inte heller gjort det. vill jag påminna om att nio av tio länder i världen har en ekonomisk tillbakagång, och den svenska exporten som är hälften av ekonomin har krympt . Då kan väl inte ens tro att vi som land går obemärkt förbi den ekonomiska krisens härjningar på svensk arbetsmarknad. Det som är välkommet är att när vi tittar på nedbrytningen av siffrorna ser vi att långtidssjukskrivningar, förtidspensioneringar och motsvarande faktiskt fortsätter att minska. Det är också det vi vill eftersträva. Sedan vill vi naturligtvis det vet vi att också vill att konjunkturen vänder så att vi får fler i arbete och färre som är arbetslösa på svensk arbetsmarknad. Men det är fortfarande fler som arbetar i än när lämnade regeringen. 4 (): Faktum kvarstår ändå att det är 70 000 fler i utanförskap med regeringens sätt att räkna . Jag konstaterar ändå att arbetsmarknadsministern i sitt svar vill analysera det på ett annat sätt för att definiera olika delar i detta. Det tycker jag är ett avsteg. Jag tycker inte att jag riktigt har fått svar på min fråga. Regeringen rår inte för att en finanskris startar i och sedan sprider sig. Men det som är oroande för är att vi i modern tid har högre arbetslöshet än . Vi har en arbetslöshet som stiger mer i än genomsnittet i EU. Detta är allvarligt. Vore det inte bättre, arbetsmarknadsministern, att rikta in krafterna och se till att människor får jobb i än att hålla på att diskutera hur man ska definiera statistiken när det gäller utanförskapet? 5 Arbetsmarknadsminister (): Jag håller helt med om att det hade varit bättre om vi hade diskuterat det. Därför kan jag möjligen be att ställa en annan fråga, en interpellation eller någonting annat som handlar just om den typen av frågor som vi borde diskutera, nämligen hur vi skapar förutsättningar för nya jobb. Men den typen av frågeställningar verkar oppositionen inte vara intresserad av. När det gäller vill jag korrigera . Det är nämligen så att 90 000 personer som är korttidspermitterade inte ingår i statistiken i . Skulle finnarna mäta på samma sätt som vi gör i är den finska arbetslösheten fortsatt högre än den svenska. Detta kan vi dividera mycket om. Men slutsatsen är densamma: Vi kan inte obemärkt gå förbi den värsta internationella finanskrisen eller något i den stilen, utan det är klart att som en liten och exportberoende nation drabbas av detta. Jag håller slutligen med om att vi borde debattera hur vi skapar förutsättningar för nya jobb. Välkommen till den debatten, ! Översyn av EU:s budget 6 (): Min fråga går till EU-minister . Den internationella lågkonjunkturen har sköljt in över . Även om vi nu kanske börjar se ett visst ljus i tunneln är det fortfarande mycket som återstår. Här hemma har regeringen mött lågkonjunkturen med satsningar på att det ska löna sig att arbeta och satsningar på infrastruktur och omställning för dem som förlorar jobbet. Det är välkommet och bra. Men det är inte bara som är vår hemmaplan, utan hela är vår hemmaplan. Fram är vi dessutom ordförandeland i Europeiska unionen med de möjligheter som det innebär att påverka. När samarbetar blir vi starkare. Det gäller också på det ekonomiska området. Därför har vi också stora möjligheter att genom vår budget i EU, som är större än den svenska, påverka ekonomin. Från sida vill vi se en förändring där vi går från jordbruksstöd till andra typer av insatser på infrastruktur, forskning och annat. slogs det fast att det skulle ske en översyn av EU:s budget. Min fråga är: Kommer denna att ske under 20082009 som har utlovats? Hur ser statsrådet på möjligheterna till detta? 7 Statsrådet (): Jag tackar för frågan. Ja, det är mycket angeläget att vi får en mer modern som är anpassad till dagens EU och dagens utmaningar. Det var angeläget 2005, och det är ännu mer angeläget nu mitt i den ekonomiska krisen. Det fungerar så att det är en långtidsbudget, och kommissionen fick mycket riktigt i uppgift att lägga fram förslag till en sådan 20082009, och tickar klockan. Man började med en konsultationsperiod då alla länder och många enskilda organisationer har svarat. gav ett mycket starkt svar. Jag är väldigt glad över att det finns en bred enighet över partigränserna här. Sedan hände det inte mycket. har kommissionen sagt jag har just träffat budgetkommissionär att man avser att lägga fram förslaget till budgetöversyn. Det är fortfarande lite oklart exakt vilket datum det blir, men vi kommer naturligtvis att kasta oss över detta förslag med stor aptit för att se om vi kan inleda en process för att få i gång detta redan under det svenska ordförandeskapet. 8 (): Tack för svaret! Det är bra om det kommer ett förslag . Men det är viktigt att det förslag som kommer också är bra. Från svensk sida, både från regeringen och från där vi har haft möjlighet att yttra oss och har skickat in våra synpunkter till kommissionen när det gäller detta arbete, har vi lyft fram just att vi ska minska jordbruksstödet och att vi i stället ska gå mot ökad konkurrenskraft, forskning och utveckling, infrastruktur och utbytesprogram inom utbildningsområdet, där bland andra utbildningsminister lade fram ett bra förslag om en svensk insats i fråga om detta. Men också kampen mot gränsöverskridande brottslighet, människohandel, narkotikasmuggling och terrorism behöver ytterligare resurser. Jag har därför en följdfråga. Det är bra om det kommer en översyn. Men blir översynen också bra? Vilka förutsättningar har vi som ordförandeland att påverka och se till att denna process leder till att EU:s skattepengar används mer effektivt i kampen för ett bättre och också för att möta den internationella lågkonjunkturen? 9 Statsrådet (): Arbetsordningen är sådan att det är svårt för oss att verkligen börja arbeta konkret med frågan innan vi har fått förslaget, och jag har ännu inte sett detta förslag. De skisser som har kommit från kommissionen handlar om vilka prioriteringar man ska göra och vilka principer som ska ligga bakom. Jag tror att det finns en bred enighet i om att vi behöver satsa mer på miljö och klimat, på forskning och infrastruktur och på både inre och yttre säkerhet. Sedan är frågan varifrån vi ska ta dessa pengar. Uppdelningen i EU är sådan att det är ungefär hälften av länderna som ser att det är naturligare att ta detta från de stora posterna jordbruksstödet och en omorganisering av regionalpolitiken och strukturfonderna. Men den andra hälften av länderna menar att vi har dessa utmaningar men att vi i stället ska öka budgeten totalt. Det är inte den utgångspunkt att vi ska öka budgeten utan att vi ska prioritera internt, och dessa stora poster får då stryka på foten. Det kommer att bli en ganska tuff diskussion. Budgetöversyner är inga barnkalas. Vi hoppas kunna inleda den diskussionen och få i gång en del prioriteringar. Men vi kommer tyvärr inte att kunna avsluta denna under det svenska ordförandeskapet. Ekonomiska konsekvenser av sjukskrivning 10 (): Min fråga går till . ser risker att vid en månads sjukskrivning drabbas av allvarliga ekonomiska konsekvenser. Detta är en försämring jämfört med tidigare, enligt LO:s rapport sjukförsäkring som ger trygghet. Ännu mer utbredd är den ekonomiska otryggheten när det handlar om långvarig sjukskrivning. Så många som sex av tio känner inte att sjukförsäkringen ger trygghet för att klara den egna ekonomin. Den största oron finns självklart bland LO-medlemmar som ofta har små marginaler och inte själva klarar att spara ihop till en buffert. Bara varannan person känner trygghet i möjligheten att få stöd och hjälp för att komma tillbaka till arbete om de skulle bli sjukskrivna . Nästan fyra av tio svarar att de inte alls känner denna trygghet. Vad avser regeringen att göra för att förbättra här? 11 Arbetsmarknadsminister (): Det korta svaret är naturligtvis att har rätt i att det är många som är oroliga. Det är man, tror jag, på goda grunder därför att man förlorar en inkomst och riskerar att hamna i det utanförskap som tidigare tagit upp och som handlar om att man, om man inte får hjälp att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden och sitt gamla jobb eller till någonting annat, riskerar att bli både långtidssjukskriven och utanför på lång sikt. Det är precis det vi har sett. I budgeten nu presenterar vi ett program för att hjälpa personer tillbaka, alltså för att bygga en bro mellan sjukskrivningen och arbetsmarknaden så att man lättare får hjälp inom ramen för arbetsmarknadspolitiken just för att kunna ta sig tillbaka. Det handlar om kortad tid för att kvalificera sig för a-kassan men också om ett introduktionsprogram på Arbetsförmedlingen som syftar till att ta hand om människor som inte någon brytt sig om . Detta ska införas . 12 (): Tyvärr är resultaten i rapporten inte förvånande för mig. Villkoren i arbetslivet har hårdnat som många saknar tillgång till en bra företagshälsovård. Det måste bli en mycket hårdare press på arbetsgivarna att fullgöra sina åligganden när det gäller att förbättra arbetsmiljön och att anpassa arbetsplatser och när det gäller rehabilitering. En arbetsgivare som inte gör vad som krävs för att den som varit sjuk ska kunna återgå till arbete måste drabbas av kännbara sanktioner. Alla måste känna att man har en ekonomisk trygghet när man är sjuk. Den nedtrappning som sker vid förlängd sjukpenning är helt förkastlig. Det är mycket allvarligt att så många inte tror sig kunna klara ens av sjukskrivning. Vilket krav tycker ministern att man ska eller bör ställa på arbetsgivarna? 13 Arbetsmarknadsminister (): Det som är ännu mer förkastligt är, skulle jag säga, att ingen har brytt sig om många av dem som varit sjukskrivna . De har fått sin ersättning från . Men i övrigt är det i princip ingen som har brytt sig om deras rehabilitering och deras möjligheter att försöka ta sig tillbaka till arbete. För att försöka bortse från politiken, vilket är svårt i denna kammare: Det man skulle önska är naturligtvis att människor får ordentlig hjälp en kartläggning, en rehabilitering och att det finns resurser till det. Det vi försöker göra i årets budget är att se till att det är på det sättet, det vill säga att ingen ska behöva gå runt i dessa system år ut och år in utan att någon frågar: Hur mår du egentligen? Vad kan vi göra? Vad kan du? Vad kan vi hjälpa till med så att du kan komma tillbaka till arbete? har helt rätt. Det är klart att arbetsgivarna har ett oerhört ansvar i detta avseende. Men man ska komma ihåg att många av dem som lämnar sjukförsäkringssystemet i grunden faktiskt har ett arbete. 14 (): Jag skulle vilja rikta en fråga till miljöminister . Som centerpartist ser jag klimatmötet i som ett av de största och viktigaste politiska evenemangen på . Jag vet att miljöministern ägnar väldigt mycket tid och kraft åt att både förhandla och föra en dialog för att bana väg för en klimatöverenskommelse i . Bara har det ju varit klimatmöten på toppnivå i världen, nu senast i FN i . Men det blir lite dubbla signaler. Det är hoppingivande att den nya japanska ledningen pekar på nya målsättningar, på höga målsättningar som vi inte sett förut. Men kan vi uppleva en frustration över att och ledningar inte flyttar fram sina positioner. Det är inte så många dagar till mötet i , så min fråga till miljöministern är: Vilka är intrycken , och vilka är möjligheterna att verkligen nå fram till ett ambitiöst och rättvist klimatavtal i ? 15 Miljöminister (): Ja, det är sannerligen ett viktigt tillfälle när världens länder i samlas till att träffa en klimatöverenskommelse. Att vi nu hade det största toppmötet med världens ledare samlade och att både president från och president från deltog var naturligtvis i sig en oerhört stor och stark markering av hur viktig klimatfrågan är. tycker jag som företrädare för och att deras besked inte var tillräckligt tydliga; det behövs fortfarande mer. Detta kräver mer än någonsin att EU visar ledarskap. Det är också därför som vi under det svenska ordförandeskapet har sett till att driva fram EU:s krav på en snabbstart för finansiering av klimatinsatser. Oväntat snabbt har vi nu där fått stöd inom EU. Vi vänder oss också till andra parter i världen och säger: Det är dags att ställa upp , för världen kan inte vänta . 16 (): Det gläder mig att EU och det svenska ordförandeskapet visar det här ledarskapet. Men den fråga som jag skulle vilja följa upp med är: Vilka är kriterierna för en framgång i , för ett ambitiöst och rättvist klimatavtal? Om regeringen tar det ledarskapet, vad kan vi andra då göra som riksdagsledamöter eller som privatpersoner för att på vårt sätt bidra till en framgång i ? 17 Miljöminister (): Kriteriet för en framgångsrik överenskommelse i är först och främst dels att den håller målet att inom räckhåll hålla den genomsnittliga temperaturökningen , dels att den omfattar alla världens länder och i sig innehåller möjligheten att skruva upp ambitionerna i takt med att vetenskapen ger oss mer kunskap. Det kommer att vara oerhört svårt att komma hela vägen fram, så det kommer att krävas arbete in i det sista. Men jag är övertygad om att vi får se positiva signaler, som till exempel från och just . De signalerna ska vi ta vara på. ska vi varna för att bara träffa delöverenskommelser. Det behövs en överenskommelse som omfattar helheten. Det behövs också ett engagemang i hela samhället från folkrörelser, från enskilda människor, från näringslivet och från alla dem som liksom regeringen är engagerade i klimatfrågan. 18 (): Jag har en fråga till miljöministern om klimateffekten av Förbifart . Denna nya motorväg skulle, enligt ansökan, ge ytterligare koldioxid. Sedan korrigerades siffran i utredning där det sägs att det blir en ökning av biltrafiken , vilket leder till mer koldioxid. I en tredje ansökan, från , står det om ytterligare och ytterligare . När regeringen presenterade uppgörelsen om Förbifart skrev miljöministern i häpnadsväckande nog att koldioxidutsläppen från vägtrafiken sänks när den här vägen byggs. Vi kontaktade och undrade över källorna till denna intressanta uppgift. Ingen annanstans i världen minskar man ju koldioxidutsläppen genom att öppna för mer biltrafik. Vi fick då reda på att siffrorna var felaktiga och att de skulle korrigeras i . Jag undrar därför: Vad är det som gäller? Vad blir klimateffekten av Förbifart ? Är det , eller uppgifter som stämmer? 19 Miljöminister (): Svaret på fråga är att i förhållande till dagens utsläpp minskar förbifarten, enligt beräkningar, utsläppen . Det alternativ som brukar jämföra med ger 27 procents minskning av utsläppen. De som brukar bråka om uppstår därför att det totalt sett blir mindre resande i . Föreställ er alltså själva vad det skulle innebära i verkligheten i en region där den senaste ordentliga trafikled som byggdes var Essingeleden. Då hade vi 1 ½ miljon invånare. Ska vi för en med 2 ½ miljon invånare ha samma vägkapacitet och helt enkelt resa mindre än ? Hur trovärdigt är det? Det blir i själva verket mer bilar i innerstan med alternativ, och det blir större trafikköer och mer trafikstockning. Det är därför vi nu bygger förbifarten. 20 (): Tack för det svaret! Jag överlåter åt åhörarna att bedöma huruvida kollektivtrafik med spår har mer eller mindre klimateffekt än bilar på förbifarten. säger att det för att klara klimatmålen krävs mycket kraftiga styrmedel. Det krävs också mycket kraftiga styrmedel för att elbilsandelen av nybilsförsäljningen ska komma . De batterier som finns kostar styck, och därutöver behöver man en bil. Man kan ju inte åka med bara batteriet. Jag undrar vilken sorts ekonomiska styrmedel som ska användas. Ska ni tiofaldiga koldioxidskatten, eller ska ni införa en kilometerskatt för personbilar? Ekvationen går nämligen bara ihop under förutsättning att man har mycket kraftiga ekonomiska styrmedel. Det har vi kanske inget emot i , men det är rätt så rimligt att regeringen redovisar det . 21 Miljöminister (): Alla som lyssnar på debatten ska nu lägga märke till att inte hade ett ord att säga om de mycket kraftigt ökade bilköer i som alternativ skulle innebära. Det är ett faktum att det alternativ regeringen nu satsar på innebär en väg förbi äntligen. Det blir då mindre trafik inne i stan. Det innebär dessutom en storsatsning på kollektivtrafik. Där är vi helt överens. Vi behöver inte alls överlåta åt andra att bedöma effekten. Vi är övertygade om att det är viktigt att satsa på kollektivtrafik. Det är därför vi bygger och bygger ut och . Bara satsningen på ger 100 000 ytterligare resenärer . Det innebär också att vi bygger vägen för framtidens miljöbilar som går på biogas eller el. Det är märkligt att numera tror så lite på miljöbilar. Regeringen tror desto mer på dem. Vi har satsat stort på dem, och bara som miljöminister har jag sett hur nybilsförsäljningen av bensinbilar har minskat från . kommande medlemskap i och 22 (): Min fråga går till Europaminister . Den ena delen gäller situation och hur tidtabellen för vägen fram till medlemskap ser ut. Den andra delen gäller vad som händer när är medlem. Då är nämligen bara kvar i , förutom , och frågan är: Ska man då över huvud taget ha kvar ? Det är en stor rättslig överbyggnad på detta avtal, som en gång var motiverad eftersom många länder skulle vara med. Men med bara är det en anomali. Det är i praktiken en löjlig form av avtal. Bör inte Europeiska unionen säga upp och se till att får ett normalt bilateralt avtal? 23 Statsrådet (): Det kallas ledande fråga. Jag börjar med den första frågan. Allmänna rådet fattade beslut om att skicka den isländska ansökan till kommissionen för att utarbeta en avi. Det är svårt att avgöra exakt hur lång det tar, men jag skulle kunna tippa att den är färdig i slutet av detta år eller i början av nästa. Efter det kommer man att rekommendera en tidtabell och förhandlingsstart. uppfyller genom minst två tredjedelar av EU:s lagstiftning, så ganska många frågor är redan färdigförhandlade. Men det blir en del komplikationer inte minst när det gäller fiskefrågor, kan jag tänka mig. Huruvida det kommer att påverka är en väldigt intressant fråga. Jag kan tänka mig att den kommer att resas om och när är medlemmar, för när det väl är färdigförhandlat med ska islänningarna folkomrösta om denna fråga. Då kommer frågan säkert att aktualiseras ytterligare, men mig veterligen finns ingen diskussion på EU-nivå som går åt detta håll. 24 (): Jag tycker att frågan om framtid är intressant därför att det finns två vägar att gå. Den ena, som jag skulle förespråka, är att säga upp avtalet. Den andra vägen är att får sin vilja igenom beträffande och ett privilegierat partnerskap. Vad är det i praktiken, när man går bakom orden? Ja, det är att tillsammans med skulle bli medlemmar i . finns ju redan för att ansöka om medlemskap i om får sin vilja igenom och vinner valet. Jag tycker att detta är en viktig fråga för . Om vi ska försöka få in vill vi inte ha det privilegierade partnerskapet och i . Då bör vi alltså säga upp . får naturligtvis sköta sina egna angelägenheter. 25 Statsrådet (): Personligen skulle jag gärna välkomna även en norsk ansökan. Den återvalda norska regeringen har dock lagt frågan på is , och det finns väl tyvärr inga förutsättningar om att väcka frågan i , i alla fall inte i närtid. Men som sagt: När börjar närma sig en slutförhandling och det blir folkomröstning kan jag tänka mig att frågan kommer att resas också i . Inte bara utan hela EU har varit väldigt tydligt med att vi förhandlar med med målet att det ska leda till fullt medlemskap när uppfyller kraven. Det är det enda turkarna är intresserade av. Sedan har det från några huvudstäder, bland annat en där det just nu är valkampanj, kommit andra önskemål om slutfas. Det är inte bara i detta diskuteras utan även på några andra ställen. Men EU:s löfte till är att förhandla om medlemskap den dagen uppfyller kraven, och det står vi fast vid. EU ska hålla sina löften. Det kommer vi att slåss för, under ordförandeskapet och efter, med ett turkiskt medlemskap som mål. Ansvaret för skydd av polishelikoptrarna 26 (): smällde buset i en helikopter. Vad har justitieministern för ansvar för att man kunde knycka en helikopter och oskadliggöra polisens helikopter för att sedan spränga sig in i, råna och lyckas fly från depån i ? 27 (m): Händelsen i ledde till att utredde frågan om säkerheten när det gäller polishelikoptrar. Rapporten var färdig , och man konstaterar där att det finns brister som måste åtgärdas. Huvuddelen av det som finns i rapporten har man också rättat till, men placeringen av polishelikopter i är utifrån den rapporten fortfarande inte till fyllest. Rikspolischefen var efter den dramatiska händelsen i går mycket tydlig med att det är nödvändigt att få en förändring, och hans önskan är att man ska kunna återgå till en placering av helikoptern på institutionen på , där man naturligtvis har en helt annan skyddsnivå än vad som finns . Det är min bestämda uppfattning att och andra i den mån det behövs ska stötta i detta. Det är som har ansvar för säkerheten kring helikoptrar. Det är också som ansvarar för garage och annat, men kan vi hjälpa till ska vi göra det. 28 (): Jag menar faktiskt att justitieministern har det slutgiltiga ansvaret. Man kan inte skylla ifrån sig och säga att det är någon annans ansvar. Dessutom förvånar det mig att ministern inte ens nämner den statliga utredning som gjorde åt regeringen och som blev klar , Helikoptern i samhällets tjänst. Den har regeringen över huvud taget inte brytt sig om att skicka ut på remiss. hade med sig brandingenjörer, länspolismästare och kommendörkaptener. De hade i uppgift att utreda hur helikoptrarna skulle kunna användas på bästa sätt i samhällets regi och hur man skulle kunna samarbeta sinsemellan, oavsett vilket departement man låg under. Det verkar som om justitieministern inte ens känner till denna statliga utredning. Hur kommer det sig? Det är skandal! 29 (m): Jag känner naturligtvis till utredning. Jag förstår att jag trampade på en tå, eftersom det är en tidigare partikamrat som skrev den. Det är en mycket bra utredning, och det arbete som den har lagt grunden till är naturligtvis i gång. Även den utredningen pekade på svårigheter. Det har visat sig nödvändigt att kommunala och statliga myndigheter samarbetar för att få en vettig helikopterplacering i . Tyvärr har man uppenbarligen inte lyckats med det. Jag skyller inte ifrån mig mitt ansvar, men arbetet har rent praktiskt pågått. Det är myndigheterna själva som ska hantera det i första hand. Jag har inte fått någon propå om att hantera detta på regeringsnivå. Men när man ser resultatet har även jag tagit initiativ och tagit upp en diskussion om vad vi kan göra för att påskynda förändringar. Det är självklart. Anledningen till att man inte skickade ut utredningen på remiss var att man ansåg att det inte var nödvändigt, utan myndigheterna skulle klara det själva.