prot · GX0932 · 2009-11-18 00:00:00 — Till skillnad från vid Asienkrisen, till skillnad från vid Mexikokrisen, till skillnad från vid Rysslandskrisen och till skillnad från IT-kraschen har vi tillfört kommunerna stora extra resurser. Så har det aldrig varit tidigare när vänsteralliansen har styrt. prövar vi ett nytt konjunkturpolitiskt medel: stora resurser till kommunsektorn. Förhoppningsvis kommer detta att fungera väl. Det handlar inte bara om att vi för en mycket expansiv ekonomisk politik. Det handlar också om att det är en mycket stor tyngdpunkt på aktiva åtgärder. konstaterar att det är de nordiska länderna som tack vare våra aktivitetsgarantier och de modeller vi nu har snabbt fått upp volymerna på aktiva åtgärder. Mycket högre än i andra länder och mycket snabbare än i andra länder satsar vi på att stödja dem som söker jobb. Vi satsar på aktivering, vi satsar på utbildning och vi underlättar omställning. I högre grad än i andra länder utgör den aktiva arbetsmarknadspolitiken en kärnpunkt i regeringens politik för att motverka arbetslösheten. Vi understryker också betydelsen av arbetslinjen. Det är viktigt. Det stora misstaget i hanteringen av 70-, kriser har varit att man öppnat transfereringssystemen och låtit människor som blivit arbetslösa övergå i sjukskrivningar och förtidspension. Detta är inte bara ett svenskt problem. Det har varit stora dilemma att man öppnat transfereringssystemen och skapat grunden för ett långvarigt permanent utanförskap i förhållande till arbetsmarknaden. Vi har inte gjort det misstaget. I stället har vi förstärkt arbetslinjen. Varför är det så viktigt i kris? Det är så uppenbart varför IMF och andra rekommenderar oss att göra detta. I kris slår nämligen ekonomin in i olika faser vid samma tillfälle. Det finns företag som går bra. Det finns de som går sämre. Det finns regioner som klarar sig hyfsat. Det finns andra som får större problem. Då måste vi öka rörligheten. Då måste vi förstärka rörligheten. Det är därför det är viktigt att förstärka arbetslinjen. Vi gör nu en historisk utbyggnad av den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Då ökar riskerna för inlåsning. Då ökar riskerna för rundgång. Då ökar riskerna för att arbetsmarknadspolitiken blir en del av problemet. Vi motverkar det genom att förstärka arbetslinjen. Genom att göra det mer lönsamt att arbeta minskar riskerna med att bygga ut den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Genom att förstärka arbetslinjen motverkar vi också att kontrollfunktionerna, grindvakterna, i våra stora transfereringssystem blir översvämmade. Vi vet att jobbavdraget och arbetslinjen, att det lönar sig att arbeta, är det effektivaste medlet för att förbättra lönebildningen. Vi vet att det är det bästa sättet att säkra att lönerna inte bara sätts utifrån dem som har jobb utan också utifrån dem som är arbetslösa. När det lönar sig bättre att arbeta relativt att inte arbeta fungerar lönebildningen bättre. Därför är det också rätt att förstärka arbetslinjen i kristider. När det gäller resultaten kan vi se att arbetslösheten ökar i praktiskt taget alla länder. Den ökar också i i ungefär samma takt som i andra industriländer och andra EU-länder. Det är många länder som har högre arbetslöshet än . Det finns några länder som har lägre arbetslöshet. Men vi landar på ungefär samma arbetslöshet som EU-genomsnittet och euroområdet. Men det finns en mycket avgörande skillnad. Vi har inte 78 procents underskott. Vårt underskott försvinner och vi går tillbaka till balans när ekonomin normaliseras. I andra länder kommer man att tvingas genomföra i storleksordningen 15 miljarder i skattehöjningar och nedskärningar , kanske under det kommande decenniet. Det är klart att det kommer att slå på arbetslösheten och att det kommer att slå på sysselsättningen. Vi har starka offentliga finanser. Därför har vi en trygghet i vår arbetsmarknadspolitik. Jag är också övertygad om att den svenska modellen med sin flexibilitet och med sina ansvarsfulla parter, nu förstärkt med en återupprättad arbetslinje, kommer att visa sig fungera bättre än arbetsmarknaden i de flesta europeiska länder. Det är den historiska erfarenheten. Det är därför och andra bedömare drar slutsatsen att de varaktiga skadeverkningarna av krisen med stor sannolikhet är mindre i än i praktiskt taget alla andra industriländer. Uppgången av jämviktsarbetslösheten, som alltid följer på en kris, är mindre i än i praktiskt taget alla andra länder. Det här är naturligtvis glädjande. Vi ska ha en realistisk syn på . Det betyder att vi inte ska ägna oss åt svartmålning. Det betyder att vi inte ska utmåla det svenska samhället, vårt fina samhälle, som sämre fungerande än andra länders. Vi har ett bra företagsklimat. På de flesta områden är det bättre förutsättningar för högteknologisk industri än i andra länder. Vi har en lönebildning med ansvarsfulla parter. Det är få konflikter, och det finns en vilja till omställning som saknas i de flesta andra länder. Vi har återupprättat arbetslinjen. Vi har för låginkomsttagare och medelinkomsttagare kommit ned på en marginalskatt som ligger på genomsnittet för . Vi är inte längre i sitsen att vi straffbeskattar låginkomsttagare med de högsta marginalskatterna. Vi har ett uthålligt och stabilt ramverk för den ekonomiska politiken. I vet man att upprätthåller prisstabilitet. I vet man att man, så länge det är en alliansregering, kan lita på att det är ordning och reda i statens finanser och att vi kommer tillbaka till balans och överskott. Det är en viktig styrka för att vi har den stabiliteten kring vår ekonomiska politik. Vi är i topp när det gäller arbetskraftens utbildningsnivå. Vi har satsat mycket på forskning. Det finns brister i vårt utbildningssystem det ska vi ägna många tillfällen åt att diskutera. Men i ett bredare perspektiv, när vi jämför med andra länder, är vår forskning, vår utbildning och vår kompetenta arbetsstyrka en fördel och någonting som ger oss en möjlighet att gå framåt. Det svenska samhället präglas av jämställdhet, sammanhållning, jämlikhet, tolerans och öppenhet. Det är naturligtvis också en ekonomisk tillgång. Det är en tillgång att människor i olika delar av arbetslivet känner att de kan bidra och att de har en möjlighet att säga sin mening och att vi har ett samhälle som också tar till vara kvinnors kraft och säkrar att vi får en öppenhet och tolerans för alla människor. Det är en del av en svensk modell som har fungerat bra och som ska fortsätta framåt. Företagsklimatet, lönebildningen, arbetslinjen, det stabila ramverket, den höga utbildningsnivån och vårt öppna samhälle är styrkepunkter för . Det talar för att när krisen är över åter ska kunna stå starkt. Jag är övertygad om att vi, om vi blickar framåt, kommer att ha klarat oss igenom den här krisen bättre än praktiskt taget alla andra industriländer. Uppgiften framåt är uppenbar. Det handlar om jobben, arbetslösheten och sysselsättningen. Det är det som är vår uppgift. Och vi har en stark politik där kärnan är att det ska löna sig att arbeta och att det ska bli fler som vill anställa. Vi skapar förutsättningar för att jobben ska komma genom att vi har en väl fungerande arbetsmarknad där det alltid lönar sig att göra det extra och ta mer ansvar och anstränga sig, där företagarna upplever att de är en tillgång för samhället, där investeringar lönar sig, där långsiktighet premieras och där dynamik och nyskapande är en del av ett väl fungerande företagsklimat. Välfärden, tryggheten, är en nödvändig del av ett väl fungerande samhälle. Det är en självklarhet att den måste bygga på arbetslinjen. Det är en självklarhet att en åldrande befolkning aldrig kan försörjas om inte huvuddelen av dem i arbetsför ålder är i arbete. Det är därför som det inte kan finnas någon trygghet och välfärd om man slarvar med arbetslinjen. Det är det som är vårt uppdrag. Det handlar om jobben, arbetslösheten och att ta tillbaka till full sysselsättning. 38 () replik: Hur kommer det sig att jobbpolitiken inte biter? lovade att det skulle ta . Sedan skulle det visa sig att regeringens politik fungerar. Man slår sönder arbetslöshetsförsäkringen och sänker skatterna med . Det kan endast skapa jobb om man börjar pressa ned lönerna. Det är själva idén hos de ekonomer som rekommenderar detta. Men det har helt avvisat. Det har också facken avvisat. Det ger inte fler jobb därför att löntagarna sätter sig emot att sänka lönerna. Men att det är en sänkning av lönerna som är huvudstrategin vill inte berätta. säger det däremot väldigt tydligt. De säger i sin senaste rapport: Den viktigaste effekten av jobbskatteavdraget är med all sannolikhet att lönerna blir lägre. Det är det som är själva poängen. Varför talar du inte om detta tydligt för svenska folket? Din statssekreterare , din närmaste man när det gäller ekonomisk politik, berättade det för kollegerna i regeringen när han redovisade strategin. Det är sänkta löner det handlar om. Är sänkta löner en strategi för konkurrenskraft och sysselsättning? Det andra området jag undrar över är frågan om bonusar. Vi vet hur det var. Först gick vice statsminister , , ut mycket offensivt och sade att det skulle vara mer bonusar i näringslivet, särskilt i det statliga näringslivet. Sedan kom krisen. Den franska och amerikanska debatten smittade av sig på finansministern, och då krävde han att det skulle vara mindre bonusar. kommer rapporterna från bankerna. Det blir alltmer bonusar. har 1 ½ miljard avsatt för bonusar. har 406 miljoner. Nordea har 2,3 miljarder. har 334 miljoner. Det är detta som är resultatet av finansministerns höga retoriska nivå när det gäller bonusar. Det enda som har kommit fram är att på regeringens uppdrag nu säger att man i bästa fall kan tänka sig att skjuta upp en del utbetalningar av bonusar. Men det avsätts miljardbelopp. 39 Finansminister () replik: Kontrasten mellan regeringens starka samlade politik för att återupprätta full sysselsättning och den tomhet som präglar Socialdemokraterna blir uppenbar. står här och förtalar arbetslinjen. Det ska inte löna sig att arbeta. Det är klart att det är kärnan i er budget. Det är 13 miljarder i förstärkta bidrag. Det är 34 miljarder ytterligare i gammal traditionell Amspolitik. Sedan är det 7 miljarder ovanpå det i ytterligare förstärkning av a-kassan. Det är den prioritering ni gör. Det är bidrag, bidrag, bidrag. På varje punkt är det bidrag. Det är 17 gånger mer till bidragen än till infrastrukturen. Det är fem sex gånger mer till bidragen än till kommunerna. Stå för den politiken! Berätta för väljarna! Jag förstår att ni tvekar. Varje gång ni kommer ut med politiken, har kongress och vad ni nu gör tenderar det att påverka opinionssiffrorna. För det är ingen som vill ha bidragspolitik. Det är ingen som vill undergräva arbetslinjen. Människor vill ha arbete, inte bidrag. Människor vill ha en möjlighet till egen försörjning, en stolthet över att ha en lön, en möjlighet att leva genom eget arbete. Det är det människor vill ha. På varje punkt föreslår Socialdemokraterna bidrag. Vi vet vad resultatet blir. När det lönar sig mindre att arbeta söker de arbetslösa mindre aktivt. De är inte beredda att ta jobb utanför det område där de har varit tidigare. Det slår igenom på lönebildningen. Det gör att lönerna sätts utifrån dem som har jobb och inte dem som är arbetslösa. , hur kan det komma sig att ett socialdemokratiskt arbetarparti överger arbetslinjen och satsar på bidragspolitik? Det är skrämmande. Det vore förödande för om vi någonsin kom på idén att gå tillbaka till en politik där vi ska bygga ut utanförskapet med aktiva åtgärder för att säkra att människor står utan egen försörjning genom eget arbete. Arbetslinjen utgör kärnan i politiken för full sysselsättning. 40 () replik: behöver verkligen en arbetslinje med 150 000 förlorade jobb och rapporter om att människor nu drar sig undan från arbetsmarknaden. Vi har 85 000 fler som inte är i arbetskraften. Det är förlorade arbetsinsatser och förlorade resurser, både för människors eget liv och för välfärden. Det är en havererad jobbpolitik. Den jobbpolitik du stod för handlade om att sänka lönerna för dem som har lägst löner genom att slå sönder arbetslöshetsförsäkringen och genom att sänka skatterna med 100 miljarder. varnar i den senaste rapporten för att ofinansierade skattesänkningar är ett risktagande. Det har du gjort sedan den första budgeten du lade fram, och kungen av dessa ofinansierade skattesänkningar kom med förmögenhetsskatten. Det finansieras väl i huvudsak med att de som är arbetslösa får det sämre för att de som har det riktigt bra ska få det bättre. Jobben kommer inte om du inte lyckas pressa ned lönerna, och facket håller emot. Men det är det som är din strategi. säger: Varför talar inte regeringen klartext? Jobben kommer med sannolikhet för att lönerna blir lägre, säger . Berätta detta, inte bara för regeringskollegerna! Jag räknade upp hur det nu ser ut med avsättningar i de svenska bankerna till bonusar. har drivit bonusfrågan, men reaktionen är bara att man avsätter ännu större resurser för bonusar. Det som ska vara ditt förslag för att stoppa bonusar är tydligen det förslag som tittar på, nämligen att man kan skjuta upp utbetalningen lite grann. Jag tror inte att det var det som svenska folket förväntade sig. Mångmiljardbelopp avsätts till bonusar, trots det budskap som regeringen har fört fram. Jag tycker att det är ett grovt misslyckande. 41 Finansminister () replik: Låt oss nu ta diskussionen om arbetslinjen på allvar. Höjd a-kassa, 14 miljarder i satsningar på att förbättra a-kassan, är den absolut viktigaste och tyngsta prioriteringen i budgetförslag. Han ska också höja sjukförsäkringen, förstärka förtidspensionerna, förbättra föräldraförsäkringen och storsatsa Amspolitik. Man kan lägga till vad de andra vänsterpartierna föreslår. Mina medarbetare har inte kunnat hitta ett bidrag som ni inte gemensamt vill förstärka på någon punkt. Det existerar inte ett bidrag i som vänsterpartierna inte vill förbättra. Men det finns å andra sidan inte en enda löntagare som inte kommer att få höjd skatt. Det är så det ska finansieras: höjd skatt för alla som förvärvsarbetar. Det är kärnan i politik. Det ska löna sig bättre för dem som ska vara utanför arbetslivet och löna sig sämre för dem som arbetar. Det är den socialdemokratiska nedmonteringen av arbetslinjen. Vi vet vad det betyder. Det betyder att det blir färre som aktivt söker arbete, att det blir färre som blir sysselsatta, att lönebildningen fungerar sämre, att vi får högre arbetslöshet som är förenlig med prisstabilitet och att vi får sämre återhämtning när efterfrågan väl kommer tillbaka. Detta är väl belagt. Det vet alla om. Det finns ingen som förnekar det. Det finns inte en enda utvärdering som ger stöd för att den socialdemokratiska bidragspolitiken höjer sysselsättningen. Vi kan diskutera bonusar. Det är naturligtvis skamlöst om bankerna på bas av skattebetalarnas pengar betalar ut stora bonusar till medarbetare. Men det är inte det som den här debatten ska handla om. Den ska handla om arbetslinjen, arbetslöshet, sysselsättning, jobben. Det är den debatten ni försöker fly ifrån därför att ni står så tomhänta när det gäller full sysselsättning. 42 () replik: Jag kanske ska upplysa om att den svenska modellen, som Socialdemokraterna kanske har haft störst regeringsansvar under, har visat på att fler människor står till arbetsmarknadens förfogande, att sysselsättningen är högre, att jämställdheten är bättre och att kreativiteten är större än med de modeller som partier på den blå kanten brukar förespråka. Det kanske kan vara värt att uppmärksamma det. Jag tänkte ta upp den debattartikel som du skrev 2004 tillsammans med . Då skrev ni att de gamla hade varit både orättvisa och oansvariga i sin skattepolitik. De hade varit orättvisa såtillvida att den halva av befolkningen som var rikast fick av skattesänkningar, och den halva som var fattigast fick . De var också oansvariga, eftersom de inte var finansierade. Vi var nog många då som trodde att det hade skett en tillnyktring på den blå kanten, men ack vad vi bedrog oss. För vad ser vi med moderatledd regering? Den halva av befolkningen som är rikast har fått av skattesänkningarna, och den halva av befolkningen som är fattigast har fått . Om vi går ned till fjärdedelar kan man se att den fjärdedel som är fattigast har fått av skattesänkningarna, och den fjärdedel som är rikast har fått . har fått av inkomstförstärkningarna. Det är resultatet av de nya politik. Inkomstskillnaderna har ökat mellan kvinnor och män, och andelen fattiga har kraftigt ökat. Det här har inte gjort att den svenska ekonomiska utvecklingen har blivit bättre. Arbetslösheten ökar snabbare här än genomsnittet i EU. Ungdomsarbetslösheten är högre. Regeringen räknar med att en tredjedel av dem som förlorar jobbet kommer att vara permanent utslagna. Bnp minskar kraftigare, och otryggheten ökar. De hushåll som har råd sparar mer . Min fråga blir: Tänker finansministern be om fördelningstips? 43 Finansminister () replik: vill tala om den svenska modellen. Vi vet hur det var. fungerade bättre vad det gäller tillväxt, sysselsättning och arbetslöshet . Då fungerade den svenska modellen. Den präglades av låga skatter för vanliga människor, väl fungerande flexibel arbetsmarknad, strama bidragssystem, stora investeringar i utbildning och forskning som höll ihop inkomstfördelningen, starka fackföreningar som tog ansvar för lönebildningen, ett stramt makroekonomiskt ramverk byggt på deltagande i Bretton Woods-systemet. Sedan kom vänsterpolitiken vällande in över . Vanliga löntagare, låginkomsttagare kom upp i marginalskatter på strax . har det genererats färre jobb, mindre tillväxt och mindre välstånd . Den svenska modellen som jag beskrev den fungerade väl men inte på det sätt den förvreds av vänstervågen . Vi vet hur det gick med rättvisan under period i regeringsställning. Förmögenhetskoncentrationen förstärktes, inkomstskillnaderna växte, fler människor hamnade i utanförskap. Deras ekonomi slets långsiktigt sönder. Deras liv slets långsiktigt sönder av att de inte fick känna tillfredsställelsen av att vara på arbetsmarknaden. Vi vet att det var 70 miljarder i kompensation för egenavgifter, avskaffad arvs- och gåvoskatt, kraftiga sänkningar av fastighetsskatten. Det var de åtgärder som det var socialdemokratisk och vänsterpartistisk regering i genomförde: arvsskatten, gåvoskatten, fastighetsskatten, kompensationen för egenavgifter. När vi utvärderar det här ser vi att det finns skillnader. Det är inte några jätteskillnader mellan kompensation för egenavgifter och jobbavdrag, men skillnaden ligger i att en större andel av skattesänkningen låg på den fjärdedel som har de högsta inkomsterna när ni genomförde kompensationen för egenavgifter. Det var orättvist. 44 () replik: Jag kan upplysa om att den studie jag refererade till är en kanadensisk studie som gjordes och alltså gällde den svenska modellen som den har fungerat till alldeles innan ni försämrade den. Ni har kraftigt försämrat fackföreningarnas möjligheter att ta det ansvar de är satta att ta och som vi länge har kämpat för att få. Vi kan också höra till exempel som tycker att det är bättre med välgörenhet och anhörigas stöd än offentlig välfärd. Det är just det som blir konsekvensen av er skattesänkarpolitik: Vi måste ta från välfärden. Man sänker inte skatter utan att kunna finansiera det på något sätt, och det gör ni genom försämringar i välfärdssystem, i äldreomsorg, barnomsorg, sjukvård och så vidare. är det så att ni är mer orättvisa och oansvariga än under tid. Vi kommer ihåg mantra. Som svar på alla frågor sade han: Sänk skatten! har lärt sig att så säger man inte. Men man gör det, i verkligheten. (Applåder) Den halva av befolkningen som är rikast i har fått av era skattesänkningar. Det är en sämre fördelningspolitik än vad till och med lyckades med. Det måste väl ändå vara ett misslyckande för Nya som skulle vara så ansvariga och så rättvisa. Hur står det egentligen till med synen på rättvisa och ansvar i Nya ? Jag tror faktiskt att du, , och skulle ta och skriva en debattartikel gemensamt där ni tydliggör att , med skatt, kommer det åtminstone att bli lite bättre. Vi kanske kommer att nå de siffror som var under de gamla tid. Moderater är nämligen alltid moderater nya som gamla. Skattesänkningar går alltid före allting annat, och det betalas genom försämringar i välfärden, ökade ekonomiska klyftor och en sämre ekonomisk utveckling där arbetslösheten kraftigt stiger och antalet fattiga ökar. 45 Finansminister () replik: ger här bilden av att svensk fackföreningsrörelse har tappat sin ställning i europeisk jämförelse. En svag, krossad fackförening ligger i spillror, utan makt och inflytande. Lönerna ska sänkas kraftigt. Låt oss samla ihop kraven till den avtalsrörelse vi har framför oss. Vi har LO:s riktlinjer, vi har TCO, , Handels, Metall, Pappers, Transport. Vi kan väl lägga dem på en linje och räkna ihop alla minustecken som står där: minus , minus , minus . Vi har ju nu förött den svenska fackföreningsrörelsen enligt . Vi har genomfört de stora skattesänkningarna, och då måste vi väl se de stora lönesänkningarna som fackföreningsrörelsen förväntas acceptera i vår. Men så är det inte. Det föreligger alldeles normala löneökningskrav från fackföreningarna, och det kommer att ske en alldeles normal förhandling. Vi har nämligen bevarat kärnan i den svenska modellen och den svenska lönebildningen, och så kommer det att vara i vår. Skräckpropagandan om de krossade fackföreningarna finns bara i Vänsterns fantasivärld. har alltjämt bland de starkaste fackföreningarna i och kommer alltjämt, om vi får ett fortsatt borgerligt regeringsinnehav, att ha starka, breda och ansvarsfulla fackföreningar som tar ansvar för både lönebildning och jobb. När det gäller rättvisan blir det nästan komiskt. Arvs- och gåvoskatt avskaffade man, och jag förstår att det var som ville det. Er kompensation för egenavgifter på lite över 70 miljarder har sämre fördelningskonsekvenser än jobbavdraget och ger högre andel till den fjärdedel som har de högsta inkomsterna. De stora sänkningarna av fastighetsskatten blir på en Stockholmsvilla. Det är helt verklighetsfrånvänt att stå och angripa vår politik när man själv i har röstat igenom en politik som har sämre fördelningskonsekvenser på avgörande punkter. 46 () replik: Jag noterade att i sitt anförande betonade starka finansiella ställning och ordning och reda i finanserna. Det är helt rätt, och det är bra. är det ju så att det knappast är något som alliansen har hittat på, utan det är något som har byggts upp . Det är ganska viktigt att betona i den här situationen att den biten får man nog gå längre tillbaka i historien för att se grunderna till. Den stora frågan är snarare om man vill ta chansen. Vill man ta chansen att ställa om samhället i denna kristid? Vill man ta vara på möjligheten att göra satsningar som kan leda oss vidare och till exempel nu i på den stora miljökonferensen visa på att man kan gå vidare? har varit ute i världen och betonat hur väl har klarat sig, att vi har lyckats ställa om samhället och ta steg i rätt riktning mot ett hållbart samhälle och ändå ökat välfärden. Men jag ser inte den viljan att ställa om. Det är bakåt . Det handlar om att vi har en situation med proppfulla tåg. Alliansen satsar för lite på att bygga järnvägar. I stället handlar det om motorvägar. Det saknas tydliga inriktningar där man tydligt pekar på långsiktigt hållbara lösningar. Det är dem som vi från och den rödgröna sidan efterlyser. Var finns de, ? Var visar ni att ni inte bara förvaltar det rödgröna arvet utan också själva klarar att ange tecknen mot framtiden? 47 Finansminister () replik: har helt rätt i att klimatfrågan har varit en kärnprioritering för den här regeringen i EU-samarbetet och . Det har varit den fråga jag på alla G20-möten som jag har deltagit i har lyft fram som central och pressat på för att få in på agendan.