prot · GW0985 · 2009-03-17 00:00:00 — Det finns en mängd frågor som har ställts här. Många av dem har vi diskuterat tidigare. Vi börjar kunna våra roller. Vad det handlar om är att alla väntar på vad som ska komma . Det är väldigt trevligt att frågorna ställs igen. Svaret är dock detsamma. Flera har sagt: Jag vill ha besked nu om vad som ska hända . Det finns en mängd variationer på det här temat, och vi har lyssnat på dem . Vi går till sängs med dem. Vi vaknar med dem, och vi kan dem. Problemet, fru talman, är att ingen vet svaret. Regeringen har ett väldigt omfattande arbete för att väga samman allt som har kommit in från varselsamordnarna, som handlar om hur vi ska hålla näringslivet i så god kondition som möjligt genom denna mycket djupa kris, att se till att så många människor som möjligt kan finnas kvar i arbete och att ta hand om dem som blir uppsagda, se till att de får en utbildning. Vi har kraven från kommunsektorn. Jag skulle kunna ta upp siffror som visar på att det är få varsel i det här landet inom kommunsektorn. Det är inom industrin som de stora varslen är. Det är därifrån som, så att säga, problemen för kommunsektorn i första hand kommer. Vi studerar nu vad vi kan göra. Hur mycket pengar kan vi avsätta till kommunsektorn? Den frågan sysselsätter Finansdepartement. Den sysselsätter och flera andra departement. Tjänstemännen och politikerna arbetar för högtryck för att på ett ansvarsfullt sätt använda de skattemedel som i snabb takt viker nedåt. Vi hade det högsta överskottet i de löpande finanserna 2007, . Jag tar då bort de stora engångsintäkter som vi hade när vi sålde statliga företag, som vi nu har med oss i muskler för att kunna hantera den här krisen. Det sjönk till plus 38 miljarder. vet ingen hur stort underskottet blir i det så kallade finansiella sparandet. Det kom en prognos om att det skulle vara 47 miljarder. Om det stämmer är det en försämring i statens finanser, på grund av denna mycket djupa kris, med bara rakt av. Jag inser våra olika roller. Jag har suttit i opposition i den här kammaren och har behandlat dåvarande regeringar på ungefär samma sätt som mina socialdemokratiska vänner behandlar regeringen . Jag vet att det är bra med en livskraftig och spänstig opposition som ser till att regeringen står på bakbenen och gör vad den kan för att hantera olika situationer. Men ni måste respektera det faktum att vi ännu inte har vägt samman alla dessa faktorer och hittat den balans som vi vill presentera för er. Sedan ska jag med spänning läsa de motioner som ni kommer att lämna in med anledning av vårpropositionen och den tilläggsbudget som vi kommer att lämna. Sedan ska vi ha en diskussion här, fru talman, där vi värderar varandras alternativ. Jag hinner nu inte gå in på alla de intressanta frågorna. Men jag vill säga en sak som har kommit upp . , detta fina län som jag ska besöka , har stått mycket i fokus. När det gäller exempelvis befolkningsminskning är det faktiskt så att genom utjämningssystemet slår lågkonjunkturen i princip likadant över hela landet. Det är någonting som vi ska vara stolta över, att vi har ett sådant system i . Det behöver reformeras något, men det fungerar hyggligt. 21 (): Som statsrådet nu har sagt kommer vi inte att få något besked före . Vi hade knappast förväntat oss något sådant heller. Det jag försökte säga och det jag var ute efter i mitt anförande handlade om att få någon form av signal. Det är nämligen lite grann det som det har handlat om för många. Kommunsektorn har frågat efter det. SKL har frågat efter det. Landstingssektorn har frågat efter det. Alla vill ha något slags signal. Kan vi förvänta oss någonting över huvud taget från regeringen? Det är det som vi försöker få någon hint om i dagens debatt. Men det verkar vara oerhört svårt. Det finns många problem. Vi var inne på inlandskommunerna. Jag kan ta kommun som exempel. kommun har sparat under högkonjunktur. Trots det skulle man i dagens läge, med den ekonomiska situation som har uppstått, behöva höja skatten med för att behålla den servicenivå som man har . Vi socialdemokrater har ju drivit en politik. Vi anser att vi bör stimulera ekonomin i det här läget, stimulera ekonomin för de grupper i samhället som har det sämst ställt. Tyvärr har de som har det allra sämst ställt i dagens läge fått det så på grund av regeringens politik. Jag tänker då på arbetslösa, pensionärer och sjukskrivna som har fått betala stora delar av de skattesänkningar som statsrådet hänvisar till. I det läget vore det kontraproduktivt för kommuner och landsting att tvingas att höja skatten. Det minskar ju handlingsutrymmet för medborgarna att konsumera. Det är ju dit vi vill gå . Jag måste lite grann kommentera det som Finn sade, att är ansvarigt för rehabilitering. Jo, sannolikt är det så. Då kan man naturligtvis fundera på: Varför händer inte det? Jo, det är klart att landstingen har en oerhört ansträngd ekonomi och har svårt att ta ytterligare ansvar. Sedan säger att vi socialdemokrater har accepterat jobbskatteavdraget. I så fall får jag be Finn att läsa samtliga våra motioner som har behandlat jobbskatteavdraget . Vi har vid samtliga tillfällen motsatt oss jobbskatteavdraget. Men regeringen har satt oss i en situation där vi har jobbskatteavdraget. Vi har den här ekonomin att hantera. Det är en verklighet som vi inte vill ha, men har vi den, och då får vi hantera den utifrån den situationen. Det är klart att vi är rätt vana vid att ta hand om en verklighet som en borgerlig regering har hanterat. Vi gjorde det 1994. Vi lär få göra det en gång till. Ja visst, det är jättebra. Men vi har som bekant en oberoende riksbank. Då kan knappast regeringen vara den som kan ta förtjänsten av vad har gjort. Jag hade också en liten fråga som gällde rekrytering till kommunerna. Trots att vi nu pratar om problem för kommunerna när det gäller att klara de basala vårdbehoven och skola, vård och utbildning har man fortfarande ett rekryteringsbehov när det gäller högre tjänstemän. Det är nämligen många i de grupperna av tjänstemän som snart går i pension. Vi lyssnade i utskottet på . De konstaterade att det är oerhört viktigt att, som något slags åtgärd, ha någon form av traineeutbildning för högskoleutbildade ungdomar när det gäller att komma in i den kommunala sektorn, detta för att inte få en, som de uttryckte det, effektivitetsdip när man ska byta ut stora delar av sin personal. Det vore intressant att höra statsrådets funderingar kring något slags traineeutbildning för akademiker i kommunerna. 22 PER (): Det var en intressant vinkling från statsrådet, att vi egentligen inte behöver diskutera det här, eftersom svaret kommer . Så enkelt är det ändå inte. Vi får faktiskt fortsätta att uttrycka oss nästan som vi vill i kammaren. Dagsläget i och i är att man egentligen skulle behöva säga upp 200 personer på studs, nu på en gång. I , likt många andra län och andra delar av , har vi en ganska häftig generationsväxling som också kommer att påverka delar av det som vi pratar om och debatterar . Om man rakt av skulle göra sig av med 200 personer för att komma i balans med sin ekonomi skulle det vara förödande för verksamheten och för utvecklingen av den verksamhet man har, just med anledning av den generationsväxling vi är i. Då blir det än mer viktigt vilket signalsystem regeringen har. Jag tänkte upprepa det: När man har en regering som vid ett antal tillfällen säger att kommuner och landsting lever över sina tillgångar är det ett hån mot alla förtroendevalda inom kommuner och landsting. Alla dessa människor gör det de är satta att göra till medborgarnas bästa. Att säga något sådant blir helt huvudstupa. , , tog ett exempel på en kommun som inte är extrem glesbygd det ska jag inte säga men den är stor, och den är inte så tätt befolkad. Man har stora ytor, stora områden, som ska trafikeras om man måste transporteras. Om man för det här till sin spets kommer förmodligen att utarmas mer än . Naturligtvis är det beroende på den kris vi är i. Så är det ju. Men det handlar även om huruvida vi fattar beslut härifrån som gör att vi inte kan underhålla och stimulera åtminstone den offentliga verksamheten. Hur ska man då välja att bo uppe i Los om man inte har möjlighet att ta del av det offentligas tjänster däruppe? Det gäller hälso- och sjukvård men kanske framför allt vård och omsorg. är ett ganska stort län. Vi har delar som har bekymmer. Då tänker jag på och på som ligger i utkanterna. De behöver faktiskt få signalen att regeringen vill något, att regeringen är på väg. Det svar vi får är att kommer svaret. Lite borde man kunna glänta på dörren. Jag tycker att en regering och de statsbärande och deras signalsystem har en jättestor påverkan på folks upplevelse av nutiden och den situation vi är i. Vi har hört uttryck som skitår och allt möjligt härifrån talarstolen. kan jag tänka att kanske borde man prata lite utifrån en positiv syn. Eller ser regeringen allt så otroligt mörkt som det framstår att man gör? Spelar det roll att vi säger upp folk inom Kommun- och Landstingssverige? Har det betydelse för kvaliteten? Egentligen skulle ha svarat på det, om den kvalitetsförsämring man är på väg in i spelar roll. 23 (): Då har vi fått ett svar i alla fall från statsrådet . Han säger ärligt att han inte vet vad han ska svara, men han säger det åtminstone på ett engagerat sätt när han beskriver läget i och ekonomi med kommunernas och landstingens ekonomi. Det gör han. Men nog finns det mer saker att fråga om. Eller är det onödig debatt det här? Ska vi ta det lugnt och få besked senare? Jag tror inte det. Det är precis som själv har sagt. Interpellationerna är ett utmärkt sätt att bryta åsikter på och försöka att få fram svar också. Men är läget att kommun har i uppdrag att skära bort , en kostnad motsvarande . I min egen lilla hemkommun handlar det om . Det betyder att idoga kommunpolitiker sitter och tänker över det. Det handlar om hela fritidssektorn. Det handlar om ett ungdomsprojekt som man inte kan sätta på fötter, och så vidare. Det är en diskussion om frysta statsbidrag. Det är klart att det finns ett samband. Det brände i fickorna när det gick bra, . Då sänkte vi minsann skatterna. själv var den främste förespråkaren, socialliberal som han kallar sig, för att sänka skatterna kraftigt, även om det var på ett orättvist sätt. Det fanns stora överskott. står han här i talarstolen och säger att det inte finns några pengar. Det är en tydlig retorik som borgerliga riksdagsledamöter och en borgerlig regering använder sig av. De försöker inbilla människor att det inte finns något samband mellan skattenivåer och nivån på välfärden som kommuner och landsting kan erbjuda. Det handlar om nivån att gemensamt möta de behov som människor har, oavsett om det är sjukdom, utbildning eller omsorg när vi blir gamla och sköra som min gamla mamma. Det är klart att det finns ett direkt samband här. Då tycker jag att man får välja. Man hänvisar till att man har sänkt arbetsgivaravgifterna, slår sig för bröstet och menar att det är en stor prestation. Men det är klart att det är pengar som finns i systemet som går i omlopp. När staten har goda intäkter kan man faktiskt också se till att kommuner och landsting får hjälp när så behövs. Det är ett gemensamt ansvar. Jag hade lovat mig själv att inte kommentera Finn och att jobbskatteavdraget har gett många jobb. Kom upp i denna talarstol, påvisa det och tala om vilken forskning det handlar om, vem som har sagt det! Jag skulle bli hemskt glad om du gjorde det. Då är det första gången vi får ett svar på det. Eftersom jag inte kan få ett svar här från som ärligt säger att han inte vet får jag väl ställa en annan fråga. Det finns en tjej uppe i som heter . Det är en rar och go tjej på som har misslyckats lite grann med sin utbildning, men hon har kommit in som vikarie i kommunen, inom äldreomsorgen. skärs hennes möjligheter bort för att kommunen inte har råd. Hon har inte en chans att komma in. Då måste jag fråga, och det kan kännas elakt och retoriskt, : Känns det bra när regeringen och riksdagsmajoriteten har skänkt dem med höga inkomster, till exempel själv, mer i plånboken men får ingen chans? 24 (): Jag skulle vilja upplysa de närvarande herrarna om att arbetslösheten i ökar. Det är ett av de stora samhällsproblemen. Det är en av orsakerna till den sviktande ekonomin i samhället och i kommuner och landsting. Utbetalningarna av socialbidrag ökar också. Det är till och med så att man i egna framtidsplaner räknar med ökade socialbidrag år . Man kallar det för helårsekvivalenter i den vokabulären. Men så ser det ut. Arbetslinjen har alltså havererat. Jobbskatteavdraget ger inga nya jobb. Det är någon sorts propagandistisk mytbildning man sysslar med där man inte i någon mening kan bevisa det man säger. Faktum ute i är att arbetslösheten ökar. Ni har misslyckats. Det är läget. räddningsskynke i den här debatten som han gömmer sig bakom är och vårpropositionen. Det är då allting ska ske. Det är då balanserna ska vara klara. pågår det någon sorts förhandlande och balansräknande. själv säger att han inte vet vad som kommer ut. Men om man ska ha någon fundering kring det blir det förmodligen att det är för lite och , om det nu över huvud taget blir någonting över efter sammanvägningen. Jag har förstått att mycket av de här pengarna är borta efter alla skattesänkningar. En sak kan jag säga mycket tydligt och klart: Hade vi haft en socialdemokratisk regering hade det nu varit fråga om höjda statsbidrag. Det hade varit en högre nivå på statens bidrag till kommuner och landsting . Man hade agerat tidigare. Vi ska ha fullständigt klart för oss att det är stora penningbelopp som krävs för att upprätthålla kvalitetsnivån ute i kommuner och landsting om man jämför med 2008. I Dalakommunerna ser det ut så här: har ett skattehöjningsbehov på för att klara det. har 2009 och 2010, 2009 och 2010, 2009, MalungSälen 2009 och 2010, 2009 och 2010. Så ser det ut om man ska rakt av klara kvalitetsnivå. I har man nu en prognos på ett underskott på 250 miljoner . Det här är inte isolerade problem. Så här ser det ut över hela landet. Det är ett generellt problem för den offentliga sektorn, och därför är denna passiva hållning obegriplig. Det handlar om arbetstillfällen, det handlar om kvalitet som riskerar att försvinna. Det borde inte vara svårt att inse att höjda statsbidrag är bättre än höjd kommunal- och landstingsskatt. Det måste ske en rejäl insats. De fakta som kom fram från SKL visar att i kommunerna försämras nu skatteunderlaget jämfört med läget med per invånare, vilket motsvarar 2,3 miljarder. handlar det om per invånare, totalt 6,8 miljarder. Det här är sådant som borde få alla att reagera och se att här behöver något rejält göras. Men gömmer man sig bakom någon balansaktshistoria där ridån ska gå upp . Är det inte bättre att bara säga: Det här är ett jätteproblem. Vi kommer med en rejäl satsning. Vi preciserar inte beloppet , men vi lovar att göra vad vi kan, och det är rejält med miljarder det handlar om. Du måste ta ut steglängden, , och visa att du klarar ditt jobb! 25 FINN (): Bevisen för jobbskatteavdraget står faktiskt i statsrådets svar, vilket jag läste med glädje. Där står att visserligen är skatteintäkternas utveckling svagare, men den är nu prognostiserad att ligga på plus 2010 trots att vi nu vet vilken svår ekonomi vi har. Det tycker jag är ett bra bevis för att det går framåt med jobbskatteavdraget. Låt mig ställa en motfråga. På vilket sätt ökade intäkterna av skatten när vi 2002 under Socialdemokraternas nyvunna mandat förtidspensionerade 140 personer ? Det var alltså människor som ville jobba, människor som kunde jobba, men man valde att sätta dem i passivt bidrag för att det var bekvämt att inte ordna en fungerande arbetsmarknad. Om det är skatteintäkter Socialdemokraterna vill ha ökar skattebasen genom att fler och inte färre är i arbete. Jag kan också tala om varför jag värnar rehabiliteringen. Rehabiliteringen har som Socialdemokraterna har styrt det här landet inte varit en prioriterad fråga för landstingen. Det är den inte nu heller, för landstingen har inte riktigt förstått värdet av den reformering som har gjort genom att bland annat införa en rehabiliteringsgaranti. Men man måste faktiskt hjälpa folk som vill och kan arbeta att komma tillbaka. Det är cyniskt att sätta dem i passivt utanförskap, för att inte tala om den medicinska konsekvens det har. Här har forskning, mina vänner, visat att om man är försatt i förtidspension fast man är arbetsför ökar risken att dö sju gånger jämfört med en normal befolkning. Detta är cyniskt, och det är dessutom ekonomiskt sett totalt ansvarslöst att bedriva en sådan politik som man har gjort under alla dessa passiva år av god ekonomi, när man har försummat chansen att få medborgarna att bidra, för sin egen tillfredsställelses skull, men också för vårt gemensamma bästa. Detta, fru talman, är den politik som vi nu har brutit, och jag hoppas att vi ser fram emot en bättre tid. 26 (): Vi har en regering som har sänkt skatterna framför allt för de som är rikast. Det motsvarar lika mycket i kronor och ören som de som har lägst inkomst har fått. Det är den politik som prioriterar framför satsningar på välfärd och jobb. För har valet varit mycket enkelt. Vi menar att det är förödande för samhällsutvecklingen att öka de ekonomiska skillnaderna. Man behöver i stället en solidaritet och en sammanhållning för att kunna utveckla ett samhälle på goda grunder. Men väljer skattesänkningar före välfärden och låter sjuka, gamla och barn betala med sämre kvalitet i utbildningen, sämre kvalitet i barnomsorgen och sämre kvalitet i äldreomsorgen och i sjukvården. Sådana prioriteringar kan man göra, men då borde man också stå för dem och inte försöka luta sig mot en falsk retorik som och även statsrådet gör här. Statsrådet säger att han både vaknar och somnar med oppositionen, och det är ju glädjande att höra att vi får vara med dygnets alla timmar, men det vore bättre om han faktiskt vidtog några åtgärder och inte bara hade oss med. Vi hade hellre sett raka klara besked från regeringen om satsningar på kommuner och landsting. säger att man måste analysera och följa frågan, men den här regeringen har faktiskt varit mästare på att slänga fram dåligt underbyggda propositioner med väldigt kort motionstid. Om det handlar om socialförsäkringar, a-kassa, skattesänkningar eller paket för bankerna går det väldigt fort, och man behöver inte ens ha ett underbyggt beslutsunderlag. Men när det kommer till kommuner och landsting ska man minsann analysera. Det ska hushållas, och man ska tänka och man ska följa frågan. Egentligen är det väl så att den här regeringen väljer bort välfärden och hellre vill ha skattesänkningar. Detta är ett medvetet politiskt val som ni borde stå upp för. 27 (): Jag vill återkomma till den fråga jag tidigare ställde till och kanske be honom svara mer utifrån sin egen personliga uppfattning och inte hänvisa till vårpropositionen . Tror ministern att det går att hushålla så med resurserna att vi snålar in på det vi nu vet skulle kunna rädda många arbetstillfällen i vårt land? Vi har redan den stora jobbkrisen med alla dessa varsel på olika företag. Om vi inte skjuter till pengar till kommuner och landsting i det här läget riskerar vi en utveckling där vi får långt fler varsel och därmed också en nedåtgående spiral när det gäller skatteintäkter till de kommuner och landsting som drabbas. Den offentliga sektorn styr vi faktiskt själva till skillnad från hushåll och företag där vi inte kan styra hur pengarna spenderas. Ytterligare skattesänkningar för hushållen leder inte automatiskt till ökad konsumtion eller ett ökat antal arbetstillfällen och därmed skatteintäkter. Min fråga till ministern är alltså: Har vi verkligen råd? Vad tror ministern, utan att hänvisa till ? Jag tror att i det här läget kommer människor, hushåll, företag och de kommuner som kan att försöka skapa en buffert för ännu sämre tider. I den kommun där jag själv bor har vi kunnat skapa en buffert, men den kommer inte att räcka när vi nu ser en helt ny situation. De prognoser vi ser nu innebär alltså att vi kommer att behöva ompröva hela det budgetarbete som vi har gjort. Vad tror ministern egentligen? 28 (): Jag får inga besked från beträffande hur min hemkommun ska kunna montera bort 60 miljoner ur en verksamhet där den totala budgeten är 900 miljoner. Min kommun är med 19 000 invånare. Befolkningen består av många äldre, och det krävs många mindre skolor eftersom avstånden är väldigt stora. Jag funderar över hur besparingarna ska gå till när av budgeten går till dessa områden. Arbetslösheten börjar närma sig , och ungdomsarbetslösheten skjuter i höjden. Regeringen lovade ju att skapa nya jobb, framför allt ungdomsjobb. Men till och med de statliga jobben inom polisen, , och försvinner. Hur ska min hemkommun kunna upprätthålla en bra skola, en bra omvårdnad med alla de besparingar som regeringen tvingar kommunen till, ? Jobben försvinner i rask takt och utbildningsplatserna är för få. Jobbstimulans från regeringens sida saknas helt. Vi behöver hjälp och stöd från staten. Vi behöver det . Att sänka skatter för dem som är rika löser absolut inga problem för dem som bor i inland eller för den delen i min hemkommun . Jag vill ha besked från och hans regering. Vad tänker ni göra åt den här situationen? Hur ska vi lösa det i kommunerna uppe i ? Jag vill gärna ha besked här, och jag vill gärna ha besked . 29 (): Först vill jag be de ärade åhörarna notera den kraftfulla polemik som riktade mot när det gällde hur vi ska få ordning på näringslivet och att man ska begära resurser till det. Det får vara någon måtta. Ni får väl komma överens om vilken linje ni ska argumentera för. Är det mer bidrag till kommunerna eller är det mer till företagsamheten? Någon ordning måste det vara. Sedan vill jag säga till att det får vara någon ordning också på hur man gör sin tolkning. Om slutar att ljuga om mig lovar jag att sluta upprepa sanningen om alla skattehöjningar för poliser, lärare, undersköterskor, städare och alla andra. Det är riktigt att är ansvarig för regeringens politik. Det hindrar inte att den här oppositionen är totalt oansvarig, totalt oansvarig. Det är den stora skillnaden. Jag vill fortsätta med en fråga som är oerhört viktig, nämligen hur man ska tolka balanskravet. Det är en viktig fråga. Jag tror att det är många kommuner som inte befinner sig i Norrlandskommunernas situation det är alldeles riktigt men de har betydande kapital. Där finns det en tendens att göra en väldigt drakonisk tolkning, att man inte får använda de pengarna. Jag skulle vilja be statsrådet att lyfta på förlåten på den här punkten och säga om det är så att , och många andra kommuner kan använda de här pengarna för att öka skatteunderlaget. Det handlar om det, ungefär som vi alla vill, att man ska öka skatteunderlaget. Man har de här pengarna inlåsta. Det är ingen bra politik. 30 (): Tack, interpellanterna, för att ni har ställt en viktig fråga om pengar till kommuner och landsting! Den borgerliga regeringen som har styrt tog över en mycket välskött statlig ekonomi som man redan, på bara , har lyckats haverera. Man har gått från ett överskott till ett underskott. Det har vi hört tidigare. Och man har gjort det genom stora skattesänkningar. Sedan har man mage att säga att man inte har pengar till att vara med och satsa på välfärdens kärna, det arbete som kommuner och landsting utför. Det är märkligt. I län ser vi hur kommuner nu har stora problem. I kommun, som styrs av borgarna, säger man att man inte behöver mer pengar därför att man där löser det på annat sätt. Man säger upp personer inom äldreomsorgen. Man ändrar tjänsterna från heltid till 50-procentiga tjänster. Vem som ska kunna överleva på det vet jag inte. Av dem som har deltidsanställningar i län är kvinnor. Jag utgår från att det är kvinnorna som ska ta de här tjänsterna. Tre tjänster är på .