prot · GW09122 · 2009-05-20 00:00:00 — Det gäller den elektroniska kommunikationen, som berördes kort av en tidigare talare. Det är faktiskt viktigt jag deltog intensivt i den debatten under förrförra perioden att man får i gång bredbandsetableringarna. Det satsas ju medel för samkanalisation, som det heter. Det är en demokratisk fråga att vi får en form av digital allemansrätt; ett uttryck för övrigt som vi skapade inom 1999 då vi debatterade dessa frågor som allra mest. När det gäller infrastrukturen har det finmaskiga vägnätet jättestor betydelse. Låt mig bara kort uppehålla mig vid enskilda vägar med statsbidrag, som ju är . Jag var faktiskt med när den förra regeringen helt och hållet tog bort det här statsbidraget, vilket skadade landsbygden kolossalt mycket. Det återinfördes efter en hel del politiskt fotarbete . Där behövs det mer. chef sade att vi har ett eftersatt underhåll av vägnätet på 23 miljarder. pågår infrastrukturplanering ute i trafikverken. Jag ska inte uppehålla mig vid det ytterligare. Självklart skulle även jag ha önskat att ramen för infrastruktursatsningarna hade varit ännu vidare. Sist och slutligen har vi frågan om att öppna för mer samverkan med den ideella sektorn. Jag är personligen, efter att ha deltagit i väldigt mycket av det här arbetet, alldeles övertygad om att utan den ideella sektorn stannar landsbygden. Det är också därför som stödet till exempelvis organisationen ska leva har ökats betydligt under den här mandatperioden. Så är det även med stödet till . Jag hoppas att vi är överens över blocken om att den ideella verksamheten har stor betydelse för utvecklingen på landsbygden. 97 () replik: Jag tackar också för anförandet. Jag vet att brinner för frågorna, och jag förstår att känner sig förtvivlad över den utveckling som han kan se och som delvis också är ett resultat av regeringens politik. Jag har läst skrivelsen från pärm till pärm med rena glasögon inga filter. Jag läser innantill att en god tillgång till kommersiell och offentlig service är en förutsättning för hållbar tillväxt och utveckling i landsbygdsområden. Så skriver man klart och tydligt. ((): Det är sant.) Det är sant. Det intressanta att se är hur det ser ut i verkligheten med den kommersiella och den offentliga servicen. Vi kan se att det faktiskt har skett en rad indragningar . Inte minst gäller det de statliga verksamheterna, det vill säga apotek, försäkringskassa och arbetsförmedling. Förändringen har givetvis lett till försämringar för landsbygdens invånare. Det har skett en centralisering till regionala städer, i ofta utefter kusterna. Det här har inneburit att en av grundförutsättningarna för företag och människor att påverka i landsbygdsområdena har drastiskt försämrats. Det har skett på ett sådant sätt att kommuner och länsstyrelser i berörda områden inte har kunnat delta i processen. Var och en av de statliga myndigheterna har gjort sitt arbete, ofta utifrån ekonomiska beting, och på det sättet försökt effektivisera. Det har också lett till att service och arbetsförhållanden för dem som jobbar inom den statliga sektorn också har försämrats. Det är fråga om långa restider för att besöka kunder ute på landsbygden. Menar att detta är en bra utveckling för landsbygdskommunerna? 98 () replik: Självklart är det inte en bra utveckling. Det är fråga om att skilja på äpplen och päron. Som vet kan vi inte styra i detalj över statliga verk och myndigheter. Jag vet också att i varje fall i mitt län har varit delaktig i planeringen. Den samlokalisering som sker av arbetsförmedling, försäkringskassa och så vidare är en följd av att de måste effektivisera för att klara sin ekonomi. Det är en jättesvår balans. Å ena sidan kräver vi alla effektiva statliga myndigheter, å andra sidan ska vi ha en hygglig närhet. Vi har haft en omfattande debatt om detta. Jag tillstår att det inte är en enkel fråga. 99 () replik: Äpplen och päron är trots allt frukt. Frukten ska blandas ihop till en bra kompott som är smaklig för dem som ska nyttja den. Vi har sett en utveckling där regeringen har påskyndat omstruktureringen av den statliga servicen. Det har inte varit till gagn för landsbygdsbefolkningen. ska man vara med och försöka hitta lokala lösningar med lokala enklare servicetjänster. Jag vet inte vad de är för något. Det skulle vara intressant att höra om känner till vad det är för enklare servicetjänster som ska tillhandahållas ute i landsbygdsområdena. En av grundförutsättningarna för att landsbygdskommunerna ska ha möjlighet till utveckling är att man har ett statsbidragssystem som bygger på principen att man ska utjämna skillnaderna. Vi ser att skillnaderna ökar mellan stad och landsbygd. Det sker inom alla dessa områden, inte minst mellan kvinnor i städer och kvinnor på landsbygden. Där ökar också skillnaden markant. Statsbidragen till kommunerna är väsentliga för att landsbygdskommunerna ska vara delaktiga i finansieringen av det viktiga landsbygdsprogrammet. ställs många landsbygdskommuner inför valet att medfinansiera vägtrafiksatsningar. Det får ställas mot behoven inom skola och omsorg. Effekten är att man i många landsbygdskommuner känner sig tvingad att lägga ned landsbygdsskolor. Man ställs inför ett ultimatum där man är tvungen att satsa på antingen infrastruktur eller barnomsorg. 100 () replik: Det råder inget tvivel om den demografiska förändringen, det blir alltså allt färre människor på den reella landsbygden. Det är en påfrestning för att klara servicen. Man blundar om man inte tillstår det. Att regeringen skulle ha påskyndat förändringen av de statliga myndigheterna kan jag absolut inte hålla med om. Däremot har antalet myndigheter rationaliserats i antal enheter över hela landet. Jag kan det kommunala skatteutjämningssystemet väl. Det berördes tidigare. Det är så enkelt att den socialdemokratiska regeringen hade beställt en utredning av Wetterholm. Han föreslog att av lönekostnaderna och av byggnadskostnaderna skulle ingå som parametrar i systemet för utjämning av kostnader. Vi var inte minst i mitt parti motståndare, och uppgörelsen blev . Flera av Norrlandslänen, inte minst i och , har haft en fördel av att få in byggnadskostnadsindex i systemet. Däremot har lönerna vilket jag motsatte mig eftersom det kan påverka lönebildningen varit högre i . Av den anledningen blev det en förändring som i min hemkommun innebar per invånare. Det kunde variera ända . Det slutresultatet nådde jag inte, men det är bakgrunden till förslaget. ska frågorna utredas av en parlamentarisk utredning. Den är inte tillsatt . Det nya systemet ska vara färdigt . Så är läget där. 101 () replik: Det som tog upp i sin föredragning kräver egentligen ett antal genmälen, men det klarar man inte . Jag ska hålla mig till tre. Till att börja med sade att det inte går att i detalj styra över statliga verk och myndigheter. Låt mig läsa vad sade när hon var i opposition, innan hon var näringsminister. Frågan hon fick löd: Hur skulle du vilja att regionalpolitiken ser ut? Hon svarade att staten borde kräva att verk och företag ska fortsätta att erbjuda service på landsbygden. Hur kommenterar detta? Är det något som har hänt sedan valet som har förändrat de förutsättningarna? gjorde sig till talesman för de fyra partierna. Han pratade om allt positivt som har hänt. LRF:s ordförande sade att regeringens politik är en gåta. Han uppmanade regeringen att vidta ett antal åtgärder. Han kallade dem för de sju sveken. Han pratade om klimatpropositionen, gårdsstödet till betesmarkerna, ingen strategi för landsbygden, inget förslag om stärkt konkurrenskraft för de gröna näringarna, tvärtomförslag om försämrad konkurrenskraft, motstånd mot utvidgad ursprungsmärkning och otillräckliga tak mot krånglet. Det är knappast en bild som motsvaras av det som försöker ge sken av när man pratar om den skrivelse som från början var en proposition. Sanningen är väl att det blev en skrivelse därför att det inte fanns några förslag att lägga fram i en proposition. 102 () replik: Det är tacknämligt om vi kan hålla oss till skrivelsen kalla den vad du vill. Att ta med vad som sades eller vad som har sagts efter skrivelsen trycktes ligger utanför den här debatten. Önskemålet att de statliga verken och myndigheterna ska se till att det finns en service och en verksamhet även på landsbygden står kvar, men det är sannerligen inte lätt att verkställa det. Jag var noga med att säga att klimat- och energipropositionen ska behandlas i särskild ordning. Där finns också förslag. Jag förstår vad som åsyftas i den utifrån LRF:s utgångspunkt. Men, som sagt, där förs det en dialog, och vi ska återkomma till den punkten när det gäller den propositionen. 103 () replik: Den här debatten blir i så fall helt omöjlig. Skulle jag inte få åberopa det som står i den här skrivelsen? Dessa punkter har man faktiskt tagit upp och redovisat. Hade det varit en proposition skulle man också ha kunnat lägga fram förslag på motsvarande punkter i stället för att bara redovisa, enligt mitt tycke, vad som inte har gjorts. Att jag i detta läge hänvisar till vad sade tidigare beror på att hon är huvudansvarig för denna skrivelse. Hon har haft alla möjligheter att lägga fram vilka förslag hon vill för att få med precis de synpunkter som hon gav uttryck för när hon var i oppositionsställning. Man kan förvänta sig att det som man säger i opposition på något sätt avspeglar sig i den regeringsdeklaration och de förslag som man sedan lägger fram i regeringsställning. Jag tycker därför inte alls att det är orimligt att jag tar upp dessa saker. stod själv här och åberopade vilket underlag som Socialdemokraterna hade tagit fram och som ni sedan tog fram som beslutsunderlag . Alltihop hänger alltså ihop på något sätt. Jag vill bara att man ska komma upp till bevis. Det räcker inte att från början hänvisa till att man ska komma med en proposition som ska lösa ett antal av de problem som vi anser finns i och sedan välja det är det som man har gjort att lägga fram en skrivelse, i stället för en proposition, som inte innehåller något beslutsunderlag utan som sedan bara ska läggas till handlingarna. Sedan ska vi som opposition på något sätt nöja oss med att det var en skrivelse som vi fick. Det borde ha varit en proposition, och det borde ha funnits förslag. Då skulle vi ha kunnat ställa upp på de förslag som vi tycker skulle ha genomförts. 104 () replik: Det är helt riktigt att det här är en skrivelse och en uppräkning av det som har gjorts. Det som jag vände mig mot i början var att man inte kunde läsa en enda siffra eller någonting som hade gjorts. Det är en slutsats. Självklart hade det varit bättre om vart och ett av departementen hade tagit fram en proposition. står både och bakom detta. Jag vet också av politisk erfarenhet att det är en stor skillnad mellan opposition och majoritet. Även sedan Socialdemokraterna kom i opposition har jag märkt att det är en stor skillnad på arbetssätt och framför allt att man har större möjligheter att spendera. Men denna skrivelse är en uppräkning av ett antal saker som är genomförda. Jag tillstår att det finns mer att göra. Jag tillstår att den demografiska förändringen ute i landet är den svåraste och den största utmaningen för oss att klara grundläggande service och att klara den kommunala välfärden. Det är ett jätteproblem. Jag vet till exempel att det har fötts 25 barn i en kommun under spridda över i ett av de nordligaste länen. Detta är alltså en utmaning. Inför den utmaningen är jag väldigt ödmjuk utifrån det jobb som jag har fått delta i. Jag ska försöka verka för att vi får fram en proposition där fler konkreta åtgärder för att nå ett bättre resultat behandlas. 105 () replik: Vi debatterar denna skrivelse, och vi är många som konstaterar att det som vi hade tänkt skulle finnas med saknas, nämligen en riktig strategi för utvecklingen av landsbygden. Det är också tråkigt att den ansvariga ministern inte finns här. Det hade varit ganska intressant att få lite reflexioner och tankar runt detta. tog mycket riktigt upp den demografiska förändringen i vårt land, hur allvarlig den är och hur svårt det är att förändra den. Det är just det som vi känner att vi på något sätt måste hantera. Det var det som vi hade tänkt skulle finnas lite grann i den strategi som vi hade förväntat oss på alla områden. Vad vill vi framöver, och vad är det som krävs? handlar det om hur vi ska utveckla vår landsbygd, och det är mycket som är landsbygd. har vi en väldigt stor fråga som griper över allting annat. Förutom finanskrisen tänker jag naturligtvis på klimatfrågan som är jätteviktig, och vi tacklar frågan om hur man ska komma till rätta med energisituationen på jorden på lite olika sätt. I denna skrivelse står det ganska klart och tydligt om naturresurserna i . Bland annat har vi i vår berggrund mineraler av olika slag. Vi har bland annat uran. Det talas också om att en del skulle kunna vara att bygga ut gruvor, prospektera och annat som pågår. Och det pågår en stor prospektering. Min fråga till är: Anser att det är landsbygdsutveckling med prospekteringar och möjliga urangruvor i förhållande till konkurrensen med turistverksamhet? 106 () replik: Gruv- och mineralverksamheterna har en oerhört stor betydelse för den del av landet som svarar för praktiskt taget av tillgångar på området. Där har vi stora utvecklingsprojekt. Jag strök det avsnittet i mitt inledningsanförande eftersom jag visste att det skulle bli för långt. Där har vi utomordentligt stora möjligheter. Men självklart är det i konkurrens i vissa lägen. Men det sker en minutiös och hård miljöprövning. För ett av de större projekten som finns uppe i norr tog det att få ett brytningstillstånd. Men, som sagt, i vissa lägen är det konkurrens med turistintressena. Jag väntade också på frågan om uran. Där är svaret nej, vi vill inte tillåta uranbrytning. Det kommunala vetot ska vara kvar. Jag har redan tagit upp frågan om att det kommunala vetot även borde omfatta prospektering av uran. Men jag vet att det är svårt utifrån den konkurrensbegränsningsregel som finns. Jag väntar också med spänning på vilka förslag som har för att stärka landsbygden utifrån det initiativ som finns på till exempel bränsleområdet med höjningar av priset. Däremot vet jag också mycket väl att det är lite svårt att utöka kollektivtrafiken i inlandet och fjälltrakterna. Men jag har gett svar beträffande möjligheterna att stärka landsbygden när det gäller gruvor och mineraler. 107 () replik: Jag tackar så mycket för svaret. Det var mycket intressant. pågår otroligt mycket prospekteringar, alltså att man letar efter mineraler och i slutändan kanske uran. Hittar man uran vill man säkert bryta det. Inte minst finns det olika kommunpolitiker som uttalar sig. I finns det ett kommunalråd som har sagt att detta skapar väldigt mycket oro hos invånarna och att det kostar mycket för kommunen att svara på yttranden och kommunicera med kommuninvånarna om detta. Det är pengar som man i stället hade velat lägga på skola, vård och andra eftersatta områden. Detta slukar resurser på ett sätt som går åt helt fel håll, kan man nog säga. har försökt att lyfta denna fråga, att vi också skulle få ett kommunalt veto mot själva prospekteringen och att man också skulle se över , kärntekniklagen och minerallagen. I voteringar om detta vet jag inte hur har röstat, men det är ganska viktiga saker i detta sammanhang. För övrigt skulle jag vilja säga att ofta har detta helhetstänk på politiken, alltså att vi kopplar ihop klimatfrågan, miljöfrågan, frågan om den biologiska mångfalden, frågan om utvecklingen, hur vi använder våra energiresurser och vad vi vill framöver. Vi har jättebra företagarpolitik för landsbygden som vi slår vakt om de riktiga värden som finns. Strandskyddet är en sådan fråga som vi har tagit upp i motioner och diskuterat och som vi förmodligen kommer att återkomma till . 108 () replik: Jag utgår ifrån att det inte är kommunen som bär kostnaden för prövningen vid uranbrytning och den miljökonsekvensbeskrivning som måste ske. Det måste vara den sökandes ensak. Detta måste vara en felaktig uppgift. När det gäller nuvarande minerallag var vi med från dels genom en motion, dels i den beredning som skedde och de beslut som fattades under förrförra perioden. Jag vet också att vi hade en del debatter om huruvida man behövde utöka vetot. Det är en stor majoritet som är för att vi inte ska ändra minerallagen i dess nuvarande omfattning. Däremot är frågan om uranbrytning väldigt delikat. Hur ska vi se på den i ljuset av att vi importerar uran? Sist och slutligen frågan om strandskyddet! Där kan vi se det på olika sätt, som i många andra politiska frågor. Vi har haft ett alldeles för stelt system. Man har inte låtit kommunerna få bestämma. De borde få bestämma. Det blir en liten bättring där. Vi har områden i landet där det finns strand per invånare. Jag anser att det inte är särskilt trångt där. Därför borde man få utveckla turistföretag och annat i större närhet till vattnet än vad som varit möjligt. Som sagt kommer säkert strandskyddsfrågan att lösa sig, eftersom vi fortfarande har en prövning från kvar i den delen. 109 Tredje vice talman (): Jag hade tänkt börja debatten på ett helt annat sätt, men det går nästan inte att undvika att inleda med att kommentera det som har sagts av oppositionen. Inledningsvis var rösterna väldigt högljudda och kritiska. Jag ställde mig till att börja med frågan om vi verkligen hade läst samma skrivelse. Det gällde särskilt när man lyssnade till , som höll upp skrivelsen och menade att den inte innehöll någonting. Jag frågar mig om verkligen har läst det som står mellan de färgglada pärmarna eller om han bara har tittat på den färgglada bilden på utsidan. Jag övervägde ett tag om jag skulle använda den största delen av min tid till att läsa innantill i regeringens strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder. Man kan välja att se på landsbygder på olika vis. I sig är det svårt att definiera, eftersom landsbygder kan definieras på så många olika sätt. Man kan välja att fokusera antingen på styrkor och möjligheter eller på det motsatta. Jag tänkte välja det första. När jag tänker på landsbygder tänker jag på alla verksamheter som finns på landsbygden och är möjliga att utveckla. Jag tänker till exempel på små verkstäder, stugbyar, IT-företag, revisionsbyråer, livsmedelsproducenter, livsmedelsförädlare och skyltgravörer. Jag skulle kunna göra en lång uppräkning av de olika typer av verksamheter som finns på landsbygden. Det vi alla kan vara överens om är väl att företagandet är grunden för utvecklingen på landsbygden. Med den skrivelse som är anledningen till debatten vänder sig regeringen, och även , när vi ställer oss bakom skrivelsen, till kvinnor och män, till unga och äldre, till dem som driver företag och dem som vill driva företag och arbeta och bo i olika landsbygder. Strategin riktar sig till alla dem som väljer att bo och verka i landsbygdsmiljöer. De är många, och jag är en av dem. Om man ska följa definiering av vad som är gles landsbygd är halva befolkningen i att hänföra till den gruppen. Vi definierar det på ett lite annorlunda sätt i vårt land och hamnar inte på en riktigt lika hög nivå, utan på ungefär hälften. Det är väldigt positivt med en samlad strategi av det här slaget. Jag hoppas verkligen att många kommer att ta del av den, för den ger en bra bild av vad som gjorts av alliansregeringen och vilken viljeinriktning som finns . Det är med andra ord en väldigt bra grund att stå på. Man skulle förstås kunna vidga debatten till att handla om det mesta, eftersom det är så många olika typer av verksamheter som berör människor som bor på landsbygden. Det handlar om allt från infrastruktur till utbildning, turism, livsmedelsproduktion och en mängd andra saker som har varit uppe här tidigare i debatten och i olika debatter, skulle jag vilja säga, för allt hänger samman. Förutsättningar för god utveckling på landsbygden är förstås bra utbildning, ett gott företagsklimat, tillgång till kompetent arbetskraft och god service. Det måste också finnas goda möjligheter att driva företag. Det är klart att de generella förbättringar som görs för näringslivet i hela landet även är till stor nytta för landsbygden och de näringar som bedrivs där. Jag skulle vilja rekommendera en liten samlad skrift som ett komplement till denna redan rikliga landsbygdsstrategi. Den handlar om 82 insatser och området som främjar jobb och växande företag. Den beskriver allt som har gjorts när det gäller företagande och möjligheterna för företagare. Skrivelsen i sig löser inte alla problem som kan finnas inom olika typer av landsbygder. Det är inte heller så den ska läsas eller användas. Den ska inte ge svar på alla frågor i detalj. Den ska ses som fortsättningen på ett arbete som har påbörjats för att synliggöra den potential som finns bland landsbygderna helt enkelt som en god grund att stå på inför det fortsatta arbetet, som jag sade tidigare. Alla vi som vill se en positiv utveckling av de svenska landsbygderna vet att satsningar på utbildning och forskning spelar en viktig roll. Att det finns tillgång till kvalificerad arbetskraft är ofta avgörande för företags utvecklingsmöjligheter. Här har det gjorts en rad insatser. Det har till exempel öppnats möjligheter för arbetskraftsinvandring. Vi vet att det finns arbetskraft som har levt och verkat i landet men som inte har haft möjlighet att stanna kvar på grund av det inte har funnits möjlighet till arbetskraftsinvandring av det slaget. är det företagen och företagarnas behov som styr. Att det finns fungerande infrastruktur av olika slag är förstås också av oerhört stor betydelse. Det finns ytterligare en dimension i det hela: Flexibilitet, förståelse och ett bra bemötande är annat som är viktigt. Här hänger förstås den politik som förs på riksnivå samman med den politik som förs på regional och lokal nivå. Jag tänkte, om fru talmannen kan tillåta mig, ta ett par exempel hämtade rakt från verkligheten. I strategin talas det mycket om livsmedelsproduktion. I mitt eget län besökte jag ett par som hade valt att bosätta sig på den sörmländska landsbygden för att ägna sig åt småskalig livsmedelsförädling. De berättade om hur de drabbats av en oförstående lokal miljöinspektör. Den här tjänstemannen gjorde säkert så gott han kunde utifrån den utbildning han hade, men för det här företaget blev frågan om tillståndsgivning och tillsyn en lång process. Det blev onödigt långt och krångligt. Det fanns lång erfarenhet hos de här personerna i den verksamhet som de skulle bedriva, bland annat när det gäller livsmedelshygien, som var en av frågorna som var besvärande. Skrivelsen tar upp även sådana här saker, som handlar om att underlätta och se över om man på olika sätt kan bedriva tillsyn och tillståndsgivning på ett annat sätt. Jag tror att småskalig livsmedelsförädling, som är väldigt rikligt omnämnt, är ett område som kommer att växa och säkert kommer att utvecklas ytterligare. Det kan också på sitt sätt bidra till utvecklingen av en växande turistnäring, en näring som växer och kommer att växa ytterligare. Jag tänkte ta ett annat exempel. En annan företagare berättade om behovet av praktikanter inom en verkstadsmekanisk utbildning på landsbygden i . Det är viktigt med god samverkan mellan lokala utbildningsanordnare, företag och företagare. Men kontakten fungerade inte. Det var i den närliggande kommunen. Det här är ingen borgerligt styrd kommun, ska jag säga, utan den styrs av Socialdemokraterna. Regeringen har kommit med förslag, som har beslutats i , om försök med lärlingsutbildningar. har den här kommunen infört det, och det underlättar när det gäller tillgången till arbetskraft och när det gäller att få in arbetskraft. Regeringen kommer att ta ytterligare steg när det gäller yrkesutbildningar. Och det blir en ny ordning för gymnasieskolan som innefattar både yrkesutbildningar och teoretiska utbildningar och som på ett tydligare sätt lyfter fram just behovet i det här landet av välutbildad arbetskraft inom yrkesområdena.