prot · GW09112 · 2009-05-06 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2008/09:471 Till Interpellation 2008/09:471 Prioritering av jobb av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag expeditions- och rättschef Interpellation 2008/09:472 Till Interpellation 2008/09:472 Regeringens politik och vallöften av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag expeditions- och rättschef 2008/09:475 Till Interpellation 2008/09:475 Verksamhetsavbrott i mindre företag av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade engagemang. () Enligt uppdrag 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2008/09:Fi25Fi27 till finansutskottet /09:Sk20 till skatteutskottet /09:K8 till /09:Fi24 till finansutskottet 4 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2008/09:KU24 betänkande 2008/09:TU17 betänkanden /09:SfU10SfU12 betänkanden /09:SoU20 och SoU24 betänkande 2008/09:KrU8 betänkande 2008/09:FiU25 betänkande 2008/09:FöU11 5 § Beslut om ärenden som slutdebatterats CU26 Insolvens- och utsökningsrätt Punkt 1 (Så kallade bilmålvakter) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 147 för utskottet 138 för res. 1 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 22 c, 21 fp, 20 kd För res. 1: 107 s, 18 v, 13 mp Frånvarande: 23 s, 13 m, 7 c, 7 fp, 4 kd, 4 v, 6 mp Punkt 2 (Utmätning av bostäder) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 147 för utskottet 138 för res. 2 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 22 c, 21 fp, 20 kd För res. 2: 107 s, 18 v, 13 mp Frånvarande: 23 s, 13 m, 7 c, 7 fp, 4 kd, 4 v, 6 mp Punkt 3 (Förbehållsbeloppet vid utmätning) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v) Votering: 160 för utskottet 125 för res. 3 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 22 c, 21 fp, 20 kd, 13 mp För res. 3: 107 s, 18 v Frånvarande: 23 s, 13 m, 7 c, 7 fp, 4 kd, 4 v, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU31 Fastighetsrätt Punkt 7 (Tomträtt) 1. utskottet 2. res. (s, v) Votering: 159 för utskottet 125 för res. 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 22 c, 21 fp, 20 kd, 12 mp För res. : 107 s, 17 v, 1 mp Frånvarande: 23 s, 13 m, 7 c, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU34 Konsumentfrågor Punkt 4 (Obeställd reklam och telefonförsäljning) 1. utskottet 2. res. 4 (v) Votering: 244 för utskottet 21 för res. 4 16 avstod 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 s, 83 m, 21 c, 22 fp, 20 kd För res. 4: 3 s, 18 v Avstod: 3 s, 13 mp Frånvarande: 26 s, 14 m, 8 c, 6 fp, 4 kd, 4 v, 6 mp Punkt 7 (Reklam riktad till barn) 1. utskottet 2. res. 7 (s, v, mp) Votering: 148 för utskottet 137 för res. 7 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 22 c, 22 fp, 20 kd För res. 7: 106 s, 18 v, 13 mp Frånvarande: 24 s, 13 m, 7 c, 6 fp, 4 kd, 4 v, 6 mp Punkt 8 (Lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam) 1. utskottet 2. res. 8 (s, v, mp) Votering: 148 för utskottet 138 för res. 8 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 22 c, 22 fp, 20 kd För res. 8: 107 s, 18 v, 13 mp Frånvarande: 23 s, 13 m, 7 c, 6 fp, 4 kd, 4 v, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 6 § Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen och Kommissionens årliga politiska strategi för Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2008/09:UU10 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen (skr. 2006/07:85 och skr. 2008/09:85) och utrikesutskottets utlåtande /09:UU17 Kommissionens årliga politiska strategi för (KOM(2009)73). 1 (): Det är ganska exakt en månad kvar till EU-parlamentsvalet, och vi debatterar det som har hänt i EU , huvudsakligen. Ett och annat kommer säkert att handla också om framtiden inom EU. EU är världens största biståndsgivare. har ett ambitiöst biståndsmål om av vår bruttonationalinkomst. Allt fler EU-länder uppfyller FN:s mål om . Tillsammans är därför och de övriga 26 EU-länderna genom sitt gemensamma EU-bistånd världens största biståndsgivare. EU:s bistånd spelar roll. Det bidrar till en bättre värld. Det bidrar också till en säkrare värld, till att bygga demokrati och frihet i länder där det inte har varit självklart tidigare. Det är ett viktigt arbete som EU gör internationellt, men EU spelar roll inte bara i världen utan också i den svenska vardagen. För oss socialdemokrater är det viktigt vilka beslut som fattas i EU om exempelvis arbetsrätten och arbetsmarknaden. Det handlar om arbetsmarknaden som finns här i men som också är gemensam med de övriga 26 medlemsstaterna. Därför är det viktigt vilken politik och vilka frågor som svenska företrädare för fram i EU i de samtal och beslutsprocesser som sker där. Det är i och genom EU vi påverkar villkoren för jobben och arbetsmarknaden i , i resten av EU och i hela . Vi socialdemokrater vill att man ska få lön och arbetsvillkor utifrån var man jobbar, inte varifrån man kommer. Det är en viktig ståndpunkt för oss socialdemokrater. Det är en ståndpunkt som vi tycker att skulle driva tydligare och hårdare i EU-samarbetet. Vi har dock upprepade gånger kunnat höra regeringsföreträdare från den moderatledda regeringen säga att de av olika skäl inte har gjort det. har uttalat här i kammaren att han inte kan åka till EU med några lappar med frågor från oppositionen och driva dem åt oppositionen. Vi har en arbetsmarknadsminister, , som ständigt tycks hitta skäl för att inte driva dessa frågor på de ministerrådsmöten han deltar i. Kanske anser han att det inte fanns på dagordningen och kan därför inte tala om det. När andra tar upp det anser han sig inte vara förberedd för att tala om det, vilket är märkligt med tanke på hur mycket träningstid som arbetsmarknadsminister har fått här i kammaren i olika interpellationsdebatter. måste agera tydligt i EU. har chansen som ordförande för . Vi socialdemokrater vill att ska prioritera hållbarhet, trygghet och ett solidariskt under det ordförandeskap som kommer. Jag vet att regeringen inte ännu offentliggör sitt ordförandeprogram, men låt oss hoppas att regeringen tar intryck av de socialdemokratiska förslagen. Vi talar trots allt utifrån lite erfarenhet av att driva EU-frågor och EU-ordförandeskap. blev under det förra ordförandeskapet, under socialdemokratisk regering, känt för sina tre tydliga e:n. De stod för enlargement, employment och environment alltså utvidgning, arbete och miljö. tycker vi socialdemokrater att borde prioritera tre tydliga s som i sustainability, security och solidarity alltså hållbarhet, säkerhet och solidaritet. Utgångspunkterna för dessa frågor är det som vi tycker ska vara prioriterat under ordförandeskapet. Vi vill se ett hållbart, tryggt och solidariskt . Det tror vi att , resten av EU och resten av världen skulle tjäna på. Därför är det viktigt för oss. har en viktig roll att spela i EU. är omvittnat skickligt på att påverka EU-processen. Det ska vi ta fasta på, i synnerhet under ett ordförandeskapsår. Men vi ska också ta fasta på det för att driva sådana frågor som är viktiga för , vare sig vi är ordförande i eller inte. Där tycker jag tyvärr att regeringen inte har hållit måttet. Man har inte lyckats med detta som är det år som redovisas i den skrivelse som ligger till grund för dagens debatt. Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 8, 17 och 21 i betänkandet. I detta anförande instämde , , , och (alla s). 2 HANS (): Vi har att debattera utrikesutskottets betänkande UU10 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen . Detta betänkande berör det gångna årets utveckling inom EU. Det är som kanske inte direkt kan beskrivas som ett jubelår för oss vänner av folkligt inflytande, fackliga rättigheter och personlig integritet. har dokusåpan fortsatt inför öppen ridå med alla de oväntade vändningar, svek och maktkamper som hör en riktig dokusåpa till. röstade en tydlig majoritet av irländarna, , nej till fördraget, vilket skulle ha inneburit att fördraget fallit enligt EU:s egna regler. Men uppenbarligen har EU:s ledning inspirerats av Groucho som brukade säga: Jag har principer, men gillar du dem inte så har jag andra. För trots att fallit enligt EU:s egna regler har den återuppstått från de döda i ny skepnad. Även valde att gå vidare med en ratificering, det irländska nejet till trots. Utan att svenska folket tillfrågats röstade riksdag ja till fördraget . väntar vi på att irländarna ska rösta , för enligt en nu väletablerad EU-tradition måste medborgarna rösta om och om igen tills de röstar rätt. Om Lissabonfördraget trumfas igenom skulle det innebära den enskilt största maktöverföringen från riksdag till EU-nivå sedan vi gick med i unionen 1995. På drygt hundra områden skulle unionens makt och inflytande stärkas, från asyl- och flyktingfrågor till försvars- och rymdpolitik. En annan fråga som överskuggat EU:s verksamhet är naturligtvis domar i fallen , Rüffert och . Det är domar som gjort det tydligt att EU sätter principen om den fria rörligheten för arbete före skyddet mot lönedumpning och löntagarnas rätt till lika lön för lika arbete oavsett nationalitet. Fackliga stridsåtgärder för att kräva inhemska kollektivavtal betraktas som ett otillåtet marknadshinder i strid mot den fria rörligheten för arbete. På ren svenska innebär det att letter och polacker obehindrat ska kunna reas ut på den svenska arbetsmarknaden med konsekvensen att lönerna och arbetsvillkoren försämras för alla. Vi vänsterpartister hade önskat att vi hade fått juridiskt bindande undantag för den svenska kollektivavtalsmodellen i samband med att vi ratificerade Lissabonfördraget. Den kampen förlorade vi, men vi kommer att fortsätta att driva frågan både här i och i för att säkra de svenska kollektivavtalen, för vi vet att kollektivavtalen utgör ett fundament i den svenska arbetsmarknadsmodellen och därigenom också i vår välfärd. Lavaldomen är tyvärr inte det enda exemplet på att satt näringslivets intressen före sociala och miljömässiga hänsyn. har dömt 19 gånger i fall rörande miljö och folkhälsa. I samtliga dessa fall har domstolen gått på marknadens linje. Men det gångna året har också varit ett mörkt år för oss som värnar den personliga integriteten. I hemliga förhandlingar med , , och har EU förhandlat det så kallade som sägs ge myndigheterna skarpare vapen i kampen mot varumärkesförfalskning, men mycket tyder på att dessa skarpare vapen skulle kunna användas för omfattande kränkningar av den personliga integriteten. Lika oroväckande är den förda debatten om det så kallade telekompaketet som öppnar för att Internetleverantörer ska kunna stänga av enskilda personer från Internet på ett rättsosäkert sätt. Det har varit då EU-etablissemangets förakt för sina egna medborgare slagit nya rekord. EU:s invånare ska i möjligaste mån inte tillfrågas om EU:s utveckling, och skulle folket mot förmodan tillfrågas är man bara beredd att lyssna så länge de säger rätt saker. Oron från en samlad europeisk fackföreningsrörelse har avfärdats som hjärnspöken och centrala frågor om allas vår rätt till integritet och ett privatliv har gömts i hemliga förhandlingar. EU:s alltmer bristande folkliga förankring understryks väl med önskvärd tydlighet av att de svenska EU-parlamentarikerna nu fått lönelyft på som hundratusentals svenskar varslats om uppsägning . Dagens betänkande har också att behandla en rad framåtsyftande yrkanden. har 17 reservationer där vi på punkt efter punkt försöker visa hur en annan utveckling av EU och svensk EU-politik skulle kunna se ut. Jag kommer i denna debatt att fokusera på två av dem. Om mindre än tar över EU:s ordförandeskap. Vi skulle kunna göra detta ordförandeskap till ett trendbrott mot den ökade slutenheten inom EU och den ökade klyftan mellan EU-eliten och medborgarna. Vi skulle kunna använda ordförandeskapet för att flytta fram positionerna i klimatfrågorna inför toppmötet i . Vi skulle kunna använda ordförandeskapet till att sätta frågan om de svenska kollektivavtalen högst upp på dagordningen för att motverka attacker. Vi skulle också kunna använda detta ordförandeskap till att ta strid mot EU:s mörkerkrafter om kontroversiella frågor som kvinnors rätt till sin egen kropp och HBT-personers rätt att utrycka sin sexualitet eller könsidentitet. Låt oss konstatera att det inte är ett sådant ordförandeskap vi kommer att få. En regering som saknar en offensiv klimat- och miljöpolitik på hemmaplan kommer knappast att se till att EU skaffar sig det. De svenska kollektivavtalen och den överhängande risken för lönedumpning inom unionen kommer inte att stå på dagordningen, enligt klara besked från regeringen. Ju närmare vi kommer ordförandeskapet desto tydligare blir det att kontroversiella frågor om abort och HBT-personers rättigheter diskret och i tystnad förs från dagordningen. Jag vill därför yrka bifall till reservation 22, där presenterar huvudpunkterna i hur vi vill att ett svenskt ordförandeskap skulle kunna utformas. I handlar debatten om EU ofta, alltför ofta, om i EU och EU i . Alltför sällan ser vi och diskuterar vad EU betyder i världen trots att alltmer av våra relationer med världen söder om sund går via , oavsett om det handlar om bistånd, internationella militära insatser eller utrikespolitik. Ett av de områden där maktöverföringen från nationell nivå till EU-nivå har varit som mest total är handelspolitiken. Någon egen svensk handelspolitik kan vi egentligen inte prata om längre. Våra handelsrelationer till omvärlden förhandlas av EU. har EU inlett en rad förhandlingar om regionala handelsavtal. Vi får väl erkänna att dessa regionala handelsavtal knappast har varit kioskvältare i och i den svenska debatten, men de kommer att ha långtgående och avgörande betydelse för människorna i de berörda länderna. Därför vill jag lyfta upp också dessa frågor i denna debatt. Utgångspunkten för EU i dessa handelsförhandlingar har varit att stärka det europeiska näringslivets globala marknadsandelar, och det har märkts. Centrala delar av dessa regionala avtal har varit att de berörda länderna ska öppna sina marknader och att gemensamma regler för utländska investeringar och offentlig upphandling ska införas. I betänkandet berörs två av dessa avtal, EU:s associeringsavtal med och Andinska gemenskapen i . Förhandlingarna följer ett numera känt mönster. De europeiska företagens intressen står i fokus på bekostnad av möjligheterna att bekämpa fattigdom, stärka ursprungsbefolkningars rättigheter och skydda miljö och klimat i de berörda länderna. I vanlig ordning har EU använt mer eller mindre fula förhandlingsmetoder för att trumfa igenom avtal som egentligen ingen vill ha i . I driver tillbaka flera folkrörelser krav på att avtalen ska främja utveckling, fattigdomsbekämpning och mänskliga rättigheter, till exempel rätten till mat. De så kallade Singaporefrågorna om investeringar och offentlig upphandling ska exkluderas från avtalen och förhandlingarna ska öppnas för folkrörelser i och . Det är krav som också stöder. Därför vill jag yrka bifall till reservation 12. är det en viktig dag för alla oss som bor och lever i EU, men kanske inte främst för att vi debatterar detta betänkande i . I röstar senaten om Lissabonfördraget. Ett nej där och fördraget skulle knappast kunna räddas trots EU-ledningens stora mått av politisk fantasi. I röstar om telekompaketet. är det oklart om de ändringsförslag som stärker rättssäkerheten och medborgarnas integritet kommer att gå igenom. går man också in på tredje dagen av förhandlingar mellan EU och Andinska gemenskapen om det framtida associeringsavtalet. Den massiva och omfattande maktöverföring som har skett från medlemsstaterna till EU har varit en utveckling som jag och djupt motsatt oss, men är det ett faktum. Det gör det ännu mer avgörande vem som företräder i EU. Vi får vänta till innan vi kan byta ut representanter i ministerrådet, men har vi medborgare och väljare i möjlighet att välja vem som ska företräda och svenska folket i . Därför vill jag avsluta med en förhoppning om att vi får ett högt valdeltagande i EU-parlamentsvalet . 3 (): Vi debatterar utrikesutskottets betänkande Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen . debatterar vi utrikesutskottets utlåtande om kommissionens årliga politiska strategi för . Dessa ärenden rör skrivelsen om verksamheten i Europeiska unionen . De rör också ett antal motioner som har väckts om EU-frågorna och som behandlas med detta betänkande. Jag börjar med att yrka bifall till reservation 3 i UU17 och reservationerna 17 och 21 i UU10. Maktöverföringen från och från andra medlemsstater till EU fortsätter. var inget undantag. Regeringen drev en politik som i och med att man kämpar för att få igenom Lissabonfördraget driver på att man flyttar makten ännu mer till EU. , då den nuvarande regeringen inte var regering utan satt i opposition, pratade man väldigt mycket om ett smalare men vassare EU. Det låter bra för väldigt många människor. Men i praktiken för man en rakt motsatt politik som handlar om att flytta ännu mer makt till EU. Vad händer då med makten när den finns där i korridorer? Jo, den blir osynlig. Det blir svårt för vanliga medborgare att se vad som händer. Det blir svårt för journalister att rapportera om var den politiska striden står. Det är till och med svårt för oss i att veta vad det egentligen är som händer. Jag hoppas att åtminstone ministrarna har full koll på beslutsprocessen. Men en del saker som jag har sett under de år som jag har suttit här i får mig att tvivla på om ens våra ministrar alltid har full koll. Makten inom EU finns någonstans i en dimma, och det är väldigt farligt för ett samhälle att ha det på det viset. Makt som inte kan kontrolleras och makt som existerar utan genomskådlighet resulterar i dåliga beslut. Det har vi också sett. Det står i årsboken att två gånger röstade emot beslut i ministerrådet . Två gånger slog regeringen näven i bordet och sade nej. Den ena gången gjorde man det tillsammans med alla medlemsstater utom en. Detta är antingen ett tecken på en otrolig förmåga hos regeringen att få igenom sin vilja, eller ett tecken på bristande politiskt mod eller ett tecken på att man har en politisk kultur i EU där man inte förväntas rösta nej bara för att man tycker att ett beslut innehåller väldigt stora dåliga egenskaper. I stället förväntas man att lägga sig platt, få igenom någon liten kompromiss och rösta ja till någonting som man egentligen inte tycker om. Jag tror att det är det senare som är fallet. Jag tror nämligen inte att ens regeringen vill hävda att man har varit så otroligt skicklig att man har fått igenom sin vilja alla gånger utom en. Det finns många saker som går att ta upp här. Det är många beslut som har tagits. Jag ska kortfattat gå igenom några få. Jag ska börja med Lavaldomen. dom i Vaxholmsfallet är ett hot mot kollektivavtalen, och den är ett hot mot den svenska modellen. Det är ett hot som uppstår på grund av att det är EU som bestämmer över lagar. Detta betyder inte automatiskt att saker och ting kommer att gå illa. Men det krävs att politiska institutioner, inklusive regeringen och inklusive , tar strid i EU för att bevara den svenska modellen. Från sida vill vi att man gör en fördragsändring som garanterar rätten till kollektivavtal, som skyddar den svenska modellen och som garanterar medlemsstaternas rätt att försvara sig mot lönedumpning. Regeringen har inte velat lyssna på detta. När det gäller klimatpolitiken ser vi att läget blir alltmer oroande. Det kommer ny forskning som visar att vi behöver göra mer. Men vad har regeringen gjort? Regeringen har hållit emot inom EU när länder som har försökt försvaga EU:s redan svaga klimatpolitik. Det är inte tillräckligt. EU använder fortfarande en stor del av sin budget till projekt som skadar klimatet. Man lägger pengar på motorvägar och flygplatser i stället för att lägga pengarna på saker som är bra för klimatet som investeringar i nya energikällor och investeringar i järnvägar som gör att vi kan minska flygandet. Från sida kräver vi att man ska lusläsa EU:s budget och ta bort de saker som skadar klimatet. Regeringen har inte velat driva den frågan. Jag vill avsluta med att säga några ord om ordförandeskapet. Jag kommer ihåg när hade ordförandeskapet förra gången. Då presenterade den dåvarande regeringen en lista med tre prioriteringar, de tre e:na. Det var väldigt slagkraftigt och kanske lite klyschigt. Men det var i alla fall en tydlig fokusering på tre saker som man ville åstadkomma. Har vår nuvarande regering presenterat en lika tydlig fokusering? Nej, man talar om att en prioritering är klimat, energi och miljö. En annan prioritering är jobb, tillväxt och konkurrenskraft. Nästa prioritering är ett tryggare och öppnare , Östersjöstrategi, relationer med närområdet, EU som global aktör och fortsatt utvidgning. Man ska även jobba med budgeten för EU. Det är möjligt att regeringen klarar av att få igenom allt detta. Men i mina öron låter inte detta som en prioritering. Prioritering handlar om att man prioriterar de saker som man är säker på att få igenom. Jag är lite orolig för att regeringen i sin vilja att åstadkomma många goda saker kanske inte prioriterar tillräckligt hårt. Från sida har vi motionerat om ett mycket klokt förslag om att även prioritera kampen mot den globala fattigdomen. Det är en väldigt viktig fråga. Jag vet att det går att kritisera mig för att vara inkonsekvent när jag å ena sidan föreslår att man ska lyfta fram kampen mot den globala fattigdomen och å andra sidan sätter ett litet frågetecken för om man kanske inte borde prioritera hårdare. Men det är inte alltid möjligt att vara konsekvent till i politiken. Jag vill i alla fall önska regeringen lycka till inför arbetet med ordförandeskapet. Det finns många bra frågor som regeringen har för avsikt att driva. Jag vill bara beklaga alla de dåliga beslut som man har drivit fram under föregående år, och jag hoppas på en förbättring. I detta anförande instämde (). 4 (): Jag vill tacka Europaministern för att hon är med oss här i kammaren även när vi diskuterar verksamheten inom EU. Som bekant är vi just nu mitt uppe i det stora Europaåret för . Det gör frågorna om och verksamheten i EU särskilt relevanta. Officiellt börjar ordförandeskapshalvår . ska viktiga frågor avhandlas, till exempel då det östliga partnerskapet lanseras på ett extra toppmöte i . firar vi , det datum då EU föddes. Om en månad hålls Europaparlamentsval. Glädjande nog kan vi även konstatera att och Europeiska unionen just nu intar en allt större del av diskussionerna i vårt samhälle. noterar jag att debatten om ett eventuellt utträde nästan helt har försvunnit. Äntligen har sakpolitiken tagit över och Europapolitiken blivit en naturlig del i vår vardag. Vi har insett vikten av ett fördjupat Europasamarbete. Regeringens goda och framgångsrika insatser i EU har även noterats av EU-kommissionär som gett regeringen höga betyg för arbetet och för förberedelserna av ordförandeskapet ett som jag tycker välförtjänt beröm. diskuterar vi det betänkande där regeringens skrivelse om årsboken om EU 2008 behandlas. Denna skrivelse berättar om det arbete som regeringen har gjort i EU. Vi talar även om årliga strategi . Vi tittar alltså även framåt. Frågan om intar återigen glädjande nog en särställning i vår EU-politik. Det ligger helt i linje med programmet under vår första ordförandeskapsperiod 2001. har ansträngt sig hårt för att förverkliga kommissionens övergripande utvidgningsstrategi, med särskilt fokus på , , och västra .