prot · GW0979 · 2009-02-27 00:00:00 — Är det de anställda kvinnornas hälsa som återigen ska sättas på spel? På vilket sätt blir ett bättre land av det? Låt mig ta några exempel på det som händer. Inte för att jag tror att regeringen ändrar sin ideologiska bana för det, men jag gör ett försök. I riskerar en fjärdedel av de anställda på sjukhuset att förlora sina jobb. På är det 900. På är det 1 000, i 150 och på Akademiska 300. lånar till löner. vädjar till regeringen om hjälp. , , och , alla kommuner med stora varsel, såg sina budgeterade överskott försvinna över . trodde sig behöva spara 20 miljoner nu kanske det blir 50. behöver spara av sin budget och 138 miljoner man letar besparingar på tidningsprenumerationsnivå. 183 kommuner och 16 landsting beräknar att man kommer ha mindre personal 2010. Två av tre kommuner tvingas spara. av landets kommuner har ökade kostnader för socialbidrag på grund av försämringar i sjukförsäkring och a-kassa. Var tredje arbetslös är utan a-kassa liksom varannan arbetslös ungdom . tar i sin rapport upp att var fjärde personalchef redan har lagt varsel eller kommer att göra det och uppmanar regeringen: Vakna! Det är dags att vakna! Därav den väckarklocka som finns på papperet jag har här, men också uppe på läktaren . Men regeringen gör inget utan verkar driva en arbetslöshetslinje. Inga väckarklockor eller visselpipor verkar få den att vakna upp eller ändra sin ideologiska bana. Trots att alla de ekonomiska argumenten talar för att göra motsatsen väljer man en ideologisk väg av nedskärningar. Regeringen menar att det är ansvarsfullt att satsa på sänkta skatter men säger när det kommer till att rädda de basala välfärdstjänsterna att det är slöseri med skattepengar. Man får inte göra så! Om den här lyssnande regeringen inget har hört om läget i välfärden vore det ett under. Visst har den både sett och hört, men den politiska viljan att agera finns inte. Bankpaket kom så det svischade om det. Att man inte lyckats genomföra dem är en annan historia. Fordonspaket drev opinionen fram. Men kommuner och landsting, de basala välfärdstjänsterna vars omfång och kvalitet är helt avgörande för välfärden, för oss kvinnor i vår vardag och för de kvinnodominerade arbetsplatserna, dem kan regeringen hålla undan och lite nonchalant vifta bort. Regeringen vägrar ta samhällsansvar. Den kan sänka skatterna med 80 miljarder men låter sjuka, barn och gamla leva med besparingar i sin vardag. Och när kommunpolitiker av alla färger vädjar om stöd blir svaret: Prioritera! Vad ska de prioritera, ? De gamla, de sjuka eller barnen? Vilka visioner har en sådan regering? (Applåder) I detta anförande instämde och (båda v). 7 (): När jag lyssnar på denna debatt får jag en upplevelse av att lyssna på två olika världar. Vi i den rödgröna oppositionen har tagit till oss verkligheten ute i kommuner och landsting och i vårt avlånga land. Vi har lyssnat på att det är fara å färde. Vi har lyssnat på kommun- och landstingspolitiker och fackföreningarna som allt ljudligare berättar om varsel, hot och nedskärningar som är på gång. Allianspolitikerna verkar leva i en annan värld eller någonstans uppe i det blå och talar om helt andra saker. Jag förstår inte detta. Även i alliansen borde det finnas kompetens i kommunal- och landstingspolitiska frågor. Regeringen har fortfarande inte presenterat några nya pengar till kommuner och landsting trots att Kommuner och Landsting och även många ekonomer pekat på att det är absolut nödvändigt att komma med detta för inte ytterligare späda på konjunkturförsämringarna. Det spelar ingen roll att varken eller är de som bär ansvaret för finanskrisen. Regeringen har ansvaret för att minska skadeverkningarna från krisen och vidta de åtgärder som är nödvändiga för att få ordning på finansmarknaderna och minska nedgången, och det har man misslyckats med. Man har misslyckats med att tydligt visa att vi måste gå vidare här. är tillsammans med den övriga oppositionen berett att ta ett stort ansvar. Vi har kommit med konstruktiva förslag. Vi har accepterat och förhållit oss till extremt korta motionstider. Vi har slutit upp bakom akuta insatser som regeringen föreslagit. Vi har inte gjort några populistiska utspel, som det låter ibland, och vi har inte bidragit till att minska regeringens handlingsutrymme. Vi har tagit vårt ansvar men regeringen har brustit i sitt. Läget är mycket allvarligt ute i kommuner och landsting. Det är det regeringen måste förstå. Jag vill börja med att instämma i både och tidigare kritik av regeringen. Jag vill också lyfta fram en fråga som ligger mig speciellt varmt om hjärtat, nämligen skolan och utbildningen och hur skolan påverkas av att regeringen är senfärdig och inte kommer med besked till kommunerna. Från sida har vi föreslagit ökade bidrag och även med 5 miljarder vardera. Det vi måste förstå gemensamt här i kammaren och det som regeringen måste förstå är att det är allvarligt. Vi vill också från den rödgröna sidan bidra till utvecklingen. Det är väldigt viktigt att vi gemensamt tar initiativ till att utveckla den offentliga sektorn och inte står still. När det finns prognoser om att 20 000 jobb är i fara måste man agera. Jag frågar mig också som skolpolitisk talesperson för : Hur många lärare kommer att drabbas? nedskärningar och kris såg vi alla hur den offentliga sektorn drabbades av nedskärningar. Ska vi åter se detta för att vi har en senfärdig regering? Vi behöver lärare och utbildning. Vi behöver komma vidare och utveckla verkligheten i stället för att låta krisen skjuta den i sank. Kommuner har inget val. De måste reagera på den ekonomiska verkligheten. Vi kan konstatera att regeringen inte skjuter till de medel som behövs. Jag möter ofta utbildningsminister här i kammaren. Han brukar ge sken av att skolan är ett område som regeringen ska satsa på. Kunskaperna måste öka. Hur ska det gå när lärarna måste sluta och det inte finns pengar i kommunerna? fick regeringen omfattande kritik för att man för sent kom med besked om kommunbidraget. Det kom först i höstbudgeten. talar man om att komma med besked i vårbudgeten men inte . kommer att vara ett förlorat år. Varslen kommer att läggas och måste läggas av ekonomiskt ansvariga politiker ute i kommuner och landsting. Sedan ska det komma pengar , och det är . Det är nu vi behöver det. Regeringen verkar sakna den tajmning som behövs för att klara en verklighet. Det gick fort på andra områden. Men när det gäller den offentliga sektorn eller kommuner och landsting verkar regeringen inte klara av krishanteringen. Vi ska också komma ihåg att regeringen kraftigt har försämrat trygghetssystemen. Det gör att många människor nu står utanför. Det kommer att kosta dyrt. Socialtjänstkostnaderna börjar redan öka i de kommuner som är utsatta, bland annat min hemkommun . Vi har mitt inne i en mandatperiod en regering som inte klarar av detta. Vi blir besvikna över vad som händer här. Min fråga till statsrådet är: När kommer de pengar för som kommuner och landsting verkligen behöver? Hur mycket kommer det att vara ? 8 Statsrådet (): var väldigt generös här. Han hade gott om pengar. Jag vill ändå säga att man kanske ska titta på den här generositeten i backspegeln. Det lät som att det var ett paradis i kommunsektorn som Socialdemokraterna styrde. 2002 lovade Socialdemokraterna 10 000 nya äldreboendeplatser. Jag har för mig att det var så. får korrigera mig om jag har fel. Sanningen var att mellan och försvann det 18 000 särskilda äldreboenden under er regeringsperiod. Det är lätt att ha en hög retorik i opposition, det är svårare att hantera problemen i regeringsställning. låter som att han var emot de skattesänkningar som regeringen har gjort. Sanningen är, fru talman, får korrigera mig om jag har fel, att Socialdemokraterna har accepterat ungefär 45 miljarder i inkomstskattesänkningar. Vi har satt det till 15 miljarder. Stämmer det, ? i ska nog vara lite skeptisk till fagra löften. Socialdemokraterna finansierar sina generösa gåvor på ett ganska speciellt sätt och bland annat genom att riva upp den halvering av arbetsgivaravgiften för ungdomar som regeringen har genomfört. Det innebär att kommunsektorn går miste om ungefär 2,9 miljarder i ökade resurser. Det handlar framför allt om att och andra ungdomar hamnar i ett betydligt sämre läge. De ska ut och ha en dubbelt så hög arbetsgivaravgift som de har , . Vad innebär det för dagens ungdomar när de söker jobb? En annan skatteintäkt som vill avskaffa är den kommunala fastighetsavgiften. Den utgör nu en långsiktigt växande skattebas för kommunsektorn. Vi diskuterar nu fler reformer som ytterligare skulle kunna stärka kommunernas skatteintäkter inom sektorn, det vill säga att man har en egen skattebas och tar in en fastighetsavgift. Det ska Socialdemokraterna ta bort. Man säger visserligen att man kompenserar det för kommunerna första året. Men om man kompenserar ökningen av intäkterna från avgifterna framåt är mer oklart. Vi har i varje fall inte hittat någon sådan kompensation i ert budgetalternativ. Ofta handlar detta om landsbygdskommuner. Sammanlagt handlar det om som kommunsektorn skulle förlora med Socialdemokraternas politik. Jag kanske inte ska ägna så mycket tid åt . har det fått ett ökat inflytande och kommer att få det. Jag tycker ändå att det är intressant. Jag reser runt i landet och träffar företag, fackliga organisationer och kommuner för att se hur det ser ut i krisen och vad som behöver göras ytterligare. Den stora frågan är att få fram kapital till företagen så att de slipper avskeda sina anställda. Vad gör då ? De vill införa en straffskatt på kapital. De ska återföra förmögenhetsskatten. De vill inte sänka bolagsskatten. I den ökande globala konkurrens som vi nu ser ska ni hugga hälsenorna av svenska företag genom att höja skatten för dem. Det är inte seriöst, . Ni säger nej till sänkta arbetsgivaravgifter både för äldre och för ungdomar. Ni höjer bensinskatten, på tal om glesbygd. De små kommunerna i glesbygd är de som drabbas verkligt hårt och som vi måste ha ett särskilt öga på. Där höjer ni bensinskatten med ytterligare 2 miljarder. Ni vill lägga en skatt på inrikesflyget med 1 ½ miljard. Hur drabbar det de företag som fortfarande finns ute i glesbygd och som är helt beroende av goda kommunikationer? 9 (): Det var sannerligen ett påvert inlägg från regeringen! ägnades åt oppositionen, men det var inte ett enda budskap från regeringen om vad man ämnar göra för att sätta stopp för det kvalitetsras som pågår i välfärden och de uppsägningar av undersköterskor, lärare och barnskötare väldigt viktiga yrkesgrupper i vårt land som rullar ut för fullt. ägnades åt oppositionen! Det kanske vi ska vara tacksamma för, men de fackliga organisationer som har samlats här, som representerar hundratusentals anställda ute i välfärden, har rätt att få veta vad vill göra åt att man nu sparar, skär och säger upp i de viktiga kommunala verksamheterna sjukvården, skolan, äldreomsorgen och barnomsorgen. Jag tycker att det är påvert. Ni fick ärva ett överskott, som svenska folket tillsammans med Socialdemokraterna, arbetat ihop. Men pengarna brände i fickan på och . Det sattes i gång den största skattesänkningsoffensiv vi sett gigantiska skattesänkningar riktade till dem som har mycket höga inkomster framför allt. Den tiondel som har det allra bäst i och har högst inkomster fick mer i kronor och ören än av den svenska befolkningen. En sådan fördelningspolitik! Pengarna brände i fickan. har vi underskott som ser ut att bli lika stora som de skattesänkningar som och har genomfört. Det är en djupt ansvarslös politik. står vi i läget där dessutom kniptången drabbar de kommunala verksamheterna. Jag berättade om från . Regeringens misslyckade jobbpolitik för ungdomar gör att hon inte får jobb utan tvingas leva på socialbidrag. Socialbidragen ökar nu i två av tre kommuner. 500 000 människor har tvingats lämna a-kassan efter att och kraftigt har höjt a-kasseavgifterna så att människor inte har råd att vara med. Socialbidragen ökar kraftigt. tvingar ni kommunerna att finansiera statliga vägar och järnvägar i kniptången. Det tränger också ut äldreomsorgen, sjukvården och barnomsorgen. Det är ansvarslöst. Att få ärva starka offentliga finanser, att känna hur pengarna bränner i fickan och att satsa på stora skattesänkningar och när krisen kommer är ni inte förberedda. Då finns inte pengarna där för att sätta stopp för att uppsägningarna nu också rullar in i den gemensamma välfärden. Jag tycker att det som sker är djupt olyckligt. Jag förstår inte att inte har sett alla dessa rapporter om vad som är på väg att hända. i säger upp mycket personal. i säger upp mycket personal. i säger upp personal. Landstingen i och tvingas säga upp personal. Och här säger att det är ganska bra, och säger att det bara handlar om att prioritera. Ja, det är exakt det de tvingas göra. De säger upp personal. Det beror på att regeringen till och med , trots att det är underskott i offentliga finanser, är beredd att låna pengar på kapitalmarknaden för att ge skattesänkningar särskilt riktade till dem som tjänar bäst. Det är sannerligen ingen framtidspolitik. Vi vill se till att kommunerna får de resurser de behöver för att kunna bevara kvaliteten och börja ett utvecklingsarbete. Vi behöver unga människor in i välfärden. Vi står inför ett jättestort generationsskifte. De här besparingarna kommer att få konsekvenser framöver. 10 (): Jag vill återgå till den utgångspunkt som jag tyckte att debatten hade, nämligen de kommunala verksamheterna. Återigen tycks allting i hela verksamheten och kvaliteten alltid hänga på den sista procenten. Man glömmer lätt bort de . När det gäller inkomsterna är det ständigt en extra procent statsbidrag som blir avgörande. Bilden vi har är då att kommunerna helt beror av och lever på statsbidrag. Så är det inte. De stora inkomsterna är inkomstskatt, och kommunernas ekonomi beror därför helt på hur många som arbetar utanför kommunsektorn. Därför är det alliansens jobbpolitik som på lång sikt är det absolut viktigaste för att säkra kommunernas välfärdstjänster. Det finns inget annat recept för en god långsiktig ekonomi. Det är lätt att vara lättsinnig när man är i opposition. Om oppositionens förslag hade genomförts hade kostnaderna legat över 100 miljarder högre, och vi hade haft många färre i arbete. Skuren av krisförslag skapar lätt en känsla av panik, och panik att göra något genast. Det är en frestelse att göra något oövertänkt. Det är också en frestelse att locka med luftpengar, uppenbarligen. Jag vill bara nämna , som tydligen hade lite problem med räkningen. Det påstods i budgetdebatten att Socialdemokraterna avsatte 5 miljarder extra till kommunerna. Hur mycket blir det , två motioner senare och 5,5 miljarder senare? Det är fortfarande 5 miljarder. kanske kan reda ut detta för mig? Jag tycker att det är lite allvarligt, fru talman. Jag menar att detta knappast visar på någon större respekt för kommunernas och landstingens ekonomi. Situationen förtjänar att hanteras i god ordning och förtroendet att upprätthållas. Regeringen är klok när den ordentligt överväger sina beslut. Den svenska staten ska vara att lita på. Det är genom väl övertänkta förslag som också den långsiktiga ekonomin i kommuner och landsting kan säkras. 11 (): De grundläggande förutsättningarna är olika i olika kommuner. Motsättningarna är dessutom alltför ofta stora mellan tillväxt- och landsbygdskommuner. får exempelvis in per invånare i skatteintäkter medan får in ca per invånare, alltså knappt hälften så mycket. Det kan naturligtvis avfärdas med att det här är en fråga för skatteutjämningssystemet. Så är det givetvis, men skatteutjämningssystemet är en viktig del av den kommunala och landstingskommunala ekonomin. Även här gäller det att ha ett nytänkande som ger bättre och mer rimliga lösningar , som motsättningar mellan kommuner elimineras. Inom har vi en diskussion om att slopa grundavdraget för alla, givetvis med full kompensation för den enskilde. Resultatet skulle vara en klar och tydlig förstärkning av skattebasen för alla kommuner och landsting då beskattningen börjar från första kronan. Jag vill med det här säga att det även i svåra tider gäller att vi som politiker analyserar och ser möjligheterna även i framtida finansieringsmodeller för kommunerna, för att på det viset skapa en stabilare bas. Avgörande för kommunernas ekonomi är tveklöst sysselsättningen. Vi ser bland annat SKL:s bedömning av effekten om bromsen skulle slå till för pensionernas utveckling och hur hårt den drabbar kommunsektorn. Trots att det alltså är får det ett mycket stort genomslag för kommunerna. Arbetslinjen är tveklöst det viktigaste för landets kommuner. Om vi ser på bokslutet efter regeringen arbete under förra perioden är det ingen ljuv läsning. Jag tycker att man ska ha med det i bakhuvudet när man diskuterar det här. 140 personer förtidspensionerades. Ökningen av andelen arbetslösa kvinnor var . Listan kan göras lång, och den är föga uppmuntrande för den tidigare regeringen. förefaller oppositionen ha alla goda lösningar. Det förvånar något. När förslaget från Socialdemokraternas budget för den kommunala sektorn kom kunde vi sammanfatta den i två värdeord, nämligen utarmning och toppstyrning. Det är knappast så kommuner och landsting vill se framtidens förhållande med staten. Jag vill upprepa vad jag sade i mitt tidigare anförande: Vi har den värsta kris vi någonsin har upplevt. Trots det har vi en regering som har ekonomiska muskler att vidta åtgärder som dämpar krisen. Den kommer också att göra det för att stärka kommuner och landsting. Regeringens ansvarsfulla politik där man verkligen ser till att skattebetalarnas pengar används rätt inger dessutom förtroende. När man då hör den verklighetsbild som oppositionen ger där man säger att vi lever i två olika världar undrar jag vilken värld som då är den rätta. Jag visar här, fru talman, den overheadbild som visades på . Jag tror att även den synsvage på sista plats på läktaren kan se skillnaden mellan den socialdemokratiska regeringen och . Skillnaden är så markant, så frågan är om det ändock inte är den verklighetsbilden som är den rätta. Trots detta måste regeringen vidta åtgärder för att stärka kommuner och landsting. Men jag noterar att oppositionen lever i en helt annan verklighet än den reella verkligheten. 12 (): Jag valde att ställa en enda fråga till , nämligen: Var finns de gratispengar som han så flitigt delar ut? Jag förstår varför inte svarar på den frågan. Det är jag fullständigt på det klara med. Det finns nämligen inget bra svar. är däremot tydlig med svaret på frågan: Det finns inga gratispengar. Vi tar dem från era börsar från er som sitter på läktaren. Alla de skattesänkningar som har genomförts på 80 miljarder, sägs det att det är, ska vi dra in. Vi ska sänka köpkraften för svenska folket med . Jag skulle kunna ställa en fråga till, som jag har ställt vid något annat tillfälle. Hur många nya Saabbilar eller Volvobilar säljs om vi minskar köpkraften med 80 miljarder i det här landet för enskilda människor? Men det är inte den frågan det handlar om . Den får kompisar svara på . Jag vill ha svar på en annan fråga, nämligen: Var finns de gratispengar som delar ut så flitigt överallt? diskuterar en annan fråga. Den är verkligen intressant. Jag begär inte att alla ska läsa allt vad SKL skriver, men det finns en skrift som heter ? som kom ut . Där beskrivs ganska bra i fasta priser vad som har gjorts. Det är många regeringar som har haft ansvar för det här, . Det är en väldigt . Där ser man vad som har gjorts i fasta priser på olika områden inom välfärden. Man ser att bara har fått 8 procents ökning, medan många andra har fått mer. Sjukvården har till exempel fått . Handikappomsorgen har fått mest . Det finns goda skäl till att man behöver satsa just på och på gymnasiet. Rapporten är väldigt bra på den punkten. Den ger ett bra svar, och jag rekommenderar att läsa den. När det gäller måste jag ändå säga något. ledare har till och med sagt att han kan tänka sig att man köper för skattepengar och hjälper GM. Men, , om man skulle göra på det sättet och inte pressa GM ordentligt blir det inte en spänn kvar till någon välfärd över huvud taget. Det blir inte en enda krona kvar till detta. Ni kan inte använda pengar hur som helst; det går inte. Inom den offentliga sektorn finns det otroligt många skickliga och hängivna medarbetare. Det tror jag att vi ska ha klart för oss. Vi är alla beroende av dem i någon del av livet. Vi som har lämnat skolan vet särskilt vilka det var som lärde oss läsa, räkna och så vidare. Och hamnar vi i en eller annan vårdform. Men vi kan ändå inte ha en gräddfil, som oppositionspartierna här nu vill måla upp. Vi måste se till att också de välståndsbildande krafterna bakom det hela företagsamheten fungerar. Vi måste se till att sysselsättningen höjs i den sektorn. Det är det största problemet inte bara i utan i världen runt just . Vi har fått ett tvärstopp i den internationella ekonomin, och det slår dessvärre in i välfärden också. Men, , varifrån tar du de gratispengar du delar ut? Det vill jag gärna ha svar på. 13 (): har prioriterat en uppräkning av de generella statsbidragen. Vi menar att det är basalt för välfärden. Vi har dessutom prioriterat att införa ett anställningsstöd för kommunsektorn. Vi menar att det behövs fler barnskötare, undersköterskor, lärare, fritidspedagoger med flera. Vi har prioriterat att kraftigt förstärka a-kassan och genom ökad efterfrågan i samhället skapa fler jobb inom såväl det offentliga som det privata. Det är våra prioriteringar. Det är vår vision om ett jämlikt och jämställt samhälle. Det kanske inte är den enda sanningen eller den rätta sanningen, men det är vad vi vill uttrycka och vad vi står för. Till skillnad mot detta har vi en regering som sänker inkomstskatten med 80 miljarder, framför allt för sådana som mig och statsrådet här i kammaren . Det är tydligen en prioritering de gör. Statsrådet har fortfarande inte svarat på min fråga. Vilka ska kommunerna prioritera? Är det de gamla? Är det de sjuka? Eller är det barnen? Svara på det, , är du snäll! Debatten om regeringens passivitet inför den akuta situationen i kommuner och landsting måste sättas i sitt ideologiska och politiska sammanhang. Vägran att ingripa beror inte på oförstånd fast jag nästan börjar fundera över det här utan är en logisk konsekvens av den borgerliga politiska agendan. Stödet för gemensamt finansierad välfärd är så starkt hos det svenska folket, alltför starkt för att borgerliga partier ska kunna vinna sympatier på att öppet tala om nedskärningar och privatiseringar. Men högerns politiska agenda där alltmer av social trygghet, vård och omsorg, ska finansieras privat har inte förändrats bara dess retorik. De nya är som de gamla. Men en sak skiljer dem åt. De vågar inte längre uttrycka sin ideologiska vision, nämligen att de vill skära ned välfärdstjänsterna. Det genomför de nu i stället genom passivitet inför krisen. Trots att alla ekonomiska argument talar för att göra motsatsen väljer de en ideologisk väg av nedskärningar. De kommer med all sannolikhet att försöka täcka över den med symboliska småsatsningar inför valet. Men hade de velat ta itu med problemet på allvar, på riktigt, hade de redan reagerat och försökt stoppa neddragningar, varsel och uppsägningar. Den här regeringen har redan genomfört historiska försämringar i arbetslöshets-, sjuk- och föräldraförsäkringar. Den har lagt stora besparingskrav på Arbetsförmedlingen och och infört kraftigt försämrade och svårbegripliga ersättningar i sjukförsäkringen. Det är naturligt att en sådan utveckling leder till att allt fler känner missnöje med och misstro mot de gemensamma trygghetssystemen. De som har möjlighet kommer rimligen att söka sig till kompletterande privata försäkringar för att kompensera för bristerna i de gemensamma systemen. Det uppmuntras av den här borgerliga regeringen.