prot · GW0967 · 2009-02-10 00:00:00 — Folk som har dragits in i den grova organiserade brottsligheten har det svårt. Det är svårt att komma igen efter att ha suttit inne. I vissa fall är återfallsfrekvensen . Det är ingenting som ni kan vara stolta över. Vi behöver göra mer i kriminalvården. Den som har varit medlem i en av grupperingarna har ibland särskilt stora svårigheter, och då vet man inte vad man ska göra. Jag vet en kille som satt och grät hos en myndighet därför att han hade bestämt sig för att göra någonting annat av sitt liv och vittnade i en ganska besvärlig rättegång. Polisen visste inte vad man skulle göra och säga till honom. Var skulle man skydda honom? Det fanns inga svar, ingen visste någonting. Polisen fick själv snickra ihop någon typ av skyddslösning. Här har vi genom ett intensivt arbete sett till att komma med förslag och satt på plats flera åtgärder för att skydda hotade personer. Det måste göras mer för att motivera människor som har varit med i de här organisationerna. Det håller vi nu på att arbeta med. Man kan säga: Ni borde utreda en omorganisation av polisen. Jag tycker att det är mycket viktigare att se till att de poliser vi har kommer ut på gator och torg, jagar bovar och ser till att vi får någon ordning. Vi kommer att prioritera verksamheterna , och så kan ni fundera över hur ni vill organisera overheadbilderna. 63 (): Du behöver betydligt större stöd än det här, . Du är nämligen den minister som har dragit på sig det största underskottet . Det fattas pengar, får vi höra, till den organiserade brottsligheten. Då får vi höra dig säga: Jag är ganska stolt. Vad är du ganska stolt över att du misslyckats så kapitalt, att du varit den minister under vår hundraåriga historia med justitieministrar som har kört ekonomin från ett överskott till i underskott . Och du är ganska stolt! Vad tror du att poliser ute i länen känner när de hör ministern säga: Jag är ganska stolt? De ser hur deras verksamhet, som vi talar om, måste präglas av ständiga möten om hur man ska bespara, dra ned, hur civilanställda ska minska i antal. Så hör man en minister säga: Jag är ganska stolt. Förstår inte du, , att du kommer att vara alldeles ensam snart om din egen historieskrivning. Varför säger du inte i stället att ni har bekymmer, men du hoppas att det blir bättre? Då kommer du att bli tagen på allvar i rättsväsendet på ett helt annat sätt än vad som sker . Jag försäkrar dig att oron är gigantiskt stor. Jag sade till dig tidigare om rikspolischefen: du ingenting nu kommer han att avgå. Han avgick efter. Du har sagt att det är jag som piskar upp stämningen. Jag sade i åklagarfrågan: Du måste göra någonting , annars får brottsoffren rättegångarna inställda. Det blev precis så. Jag sade: Polisens ekonomi är i kris. Nej, du överdriver, sade du. 787 miljoner i underskott, och inga pengar är säkrade för den organiserade brottsligheten. Svaret är: Jag är ganska stolt. Du hör själv hur det låter, och det kommer att sättas på pränt och skickas ut till polisorganisationen och övriga rättsväsendet, och då tror jag inte att du kommer att vara ganska stolt framöver. Tack för den här debatten! 64 (m): Jag tror säkert att och kommer att skicka ut både den ena och den andra pamfletten för att svartmåla svensk polis. Bilden av att svensk polis skulle sitta i interna möten och diskutera sina interna organisationsbekymmer och budget är faktiskt direkt lögnaktig. Polisen är bra mycket mer aktiv än så. Framför allt är det väldigt många poliser som arbetar med verksamheter ute bland medborgarna. Det är fler än när du var justitieminister, och det är jag stolt över. Jag är glad över att vi har en medveten inriktning på att fler poliser ska anställas och att fler ska arbeta ute. Jag är också stolt över att vi kommer att ha fler civilanställda i slutet av det här året om prognoserna slår rätt än vad det var när du lämnade skutan. Jag tycker också att det är väldigt viktigt med ekonomin och budgetfrågorna. Men jag har till skillnad från dig ett stöd från statsministern i fråga om huvudinriktningen. Vi är helt överens, statsministern och jag och hela regeringen, om ambitionshöjningen vad gäller hur många poliser vi ska ha i den svenska polisorganisationen. Vi har också helt klart för oss att poliserna ska ha både lön och möjlighet att arbeta på ett bra sätt. Vi gör en genomlysning av effektiviteten i organisationen, som tyvärr inte gjordes under tidigare regeringar. Jag tror att det är nödvändigt. Sedan får vi återkomma och se vad vi behöver rätta till. Däremot, och det var det interpellationen handlar om, är inte vår huvudprioritering, som tydligen är den socialdemokratiska, att sätta i gång en utredning och en organisationsöversyn. Våra verksamheter förändras och utvecklas successivt, det gör också polisens. Det växer underifrån olika typer av strukturer och samarbeten. Det tycker jag är bra, men vi kommer inte att ägna kraft åt interna möten så länge jag är minister. Vi ska ägna oss åt att faktiskt bekämpa den brottslighet som gör att många människor just nu är rädda för att gå ut, är rädda för vad som händer deras barn. Där finns det mycket kvar att göra. Då behövs de 20 000 poliserna. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2008/09:301 om rättssystemets självständighet 65 (m): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa rättsystemets självständighet från politisk påverkan. I vår rättsordning anses det vara en grundläggande och mycket viktig rättsstatlig princip att domstolarna i sin dömande verksamhet ska vara självständiga och inte ta några anvisningar från andra myndigheter inte heller från om hur de ska tillämpa rättsregler i enskilda fall. I tillförsäkras domstolarna denna självständighet i regeringsformen. utskott för rättsliga frågor har förelagt parlamentet ett resolutionsförslag med beaktande av kommissionens rapport om tillämpningen av direktivet om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närliggande rättigheter i informationssamhället. I förslaget förekommer vissa uttalanden som bland annat rör spridning via Internet av upphovsrättsskyddat material. I resolutionsförslaget uttrycks också en förhoppning om att medlemsstaternas rättsliga myndigheter ska stoppa spridningen av verk på webbsidor som till exempel the . Även om resolutionsförslaget slutligen antas, har uttalande inte någon rättslig betydelse vid tillämpningen i svenska domstolar av rättsregler i enskilda fall. Det råder alltså inte någon tvekan om att det är upp till domstolarna inte att avgöra om en viss verksamhet är olaglig eller inte. har i sitt betänkande (SOU 2008:125) lämnat förslag som bland annat syftar till att ytterligare stärka domstolarnas självständighet, bland annat genom en uttrycklig bestämmelse i regeringsformen om att varje domstol själv bestämmer hur dömande uppgifter ska fördelas mellan enskilda domare. I betänkandet föreslås även bland annat att förfarandet vid utnämning av domare ska vara reglerat i lag. Betänkandet har remitterats. Jag är övertygad om att svenska domstolar inte låter tillämpningen av nationella eller gemenskapsrättsliga rättsregler påverkas av uttalanden av det slag som pekar på. Jag har därför inte för avsikt att vidta några särskilda åtgärder med anledning av det ärende som behandlas i . 66 (): Jag tackar för svar och konstaterar att vi i alla fall verkar vara ense om att eventuella beslut inte bör påverka svenska domstolars beslut. Jag tror dock att det är viktigt att fundera lite vidare på det här. I svaret som jag nu har fått från konstateras det att de inte ska ha någon effekt på vad svenska domstolar beslutar. Då är det alltså så att beslut inte har någon effekt. Det kan man tycka är gott och väl, men det blir ju väldigt konstigt om vi ska vara beroende av att det kanske inte har någon effekt. Det förslag som föreligger i säger så här i en av punkterna, punkt nr 32: är positivt till de olika nationella rättssystemens åtgärder mot webbsidor på Internet som olagligt sprider verk på nätet, till exempel . Det är alltså väldigt tydligt att enligt förslaget ska betrakta som en olaglig verksamhet. Frågan om det är olagligt eller inte är föremål för svensk rättsprövning, och om eller så kommer den att vara föremål för domstolsbehandling i . Då är det viktigt att parlamentariska verksamheter inte lägger sig i det. Det finns till exempel, som också nämner, regleringar i regeringsformen i som säger att man inte får bestämma, inte heller , hur domstolar ska tillämpa rättsregler i enskilda fall. Om vi i hade beslutat att var en olaglig verksamhet hade det alltså inte varit tillåtet enligt regeringsformen. Men det är tydligen tillåtet enligt vår regeringsform eftersom den inte gäller . Jag tycker att det hade varit väldigt intressant att få reda på vad hade tänkt sig att göra för att tillförsäkra att inte går in och säger vad i som är lagligt eller olagligt i enskilda fall. Det är möjligt att det här inte kommer att få någon effekt, därför att svenska domstolar, korrekt, kommer att strunta i det här potentiella beslutet. Och det tycker jag är rimligt av en svensk domstol. Men jag tycker inte att det är rimligt att vi har en ordning där vi förlitar oss på att man ska vara tvungen att strunta i beslut som fattas i för att vi ska få en rättsligt acceptabel beslutsordning. Det rimliga vore väl ändå att de regler som reglerar vad man beslutar om faktiskt omfattar regler som säger att man inte får besluta om vad som är lagligt eller olagligt i enskilda fall. Det hade varit väldigt bra om hade delat den uppfattningen. Vidare kan man fråga sig om vi i sådana fall inte borde göra om det här i enlighet med den svenska regeringsformen och säga att domstolar inte ska ta hänsyn till sådant som beslutar i stället för att, som det står , inte får besluta om sådant här? 67 (m): Jag vill först upprepa det jag sade tidigare. kan inte bestämma vad som ska gälla i svenska domstolar. Det är out of the question. har en arbetsordning som bland annat innebär att det inte bara är beslut man fattar, utan man antar också resolutioner och tycker till om både det ena och det andra. Vi lever ju i demokratier, så de får väl tycka vad de vill, men det har ingen rättslig påverkan. Vad tänker ministern göra åt det här? Ja, egentligen inte särskilt mycket. Däremot är jag rätt aktiv när det gäller att diskutera med politiker av olika partifärger och från olika länder om vad som är rätt och fel. Och jag tycker att det kanske vore bra om sansade sig lite och höll sig till sådant som är av substans. Det finns ingen rättslig påverkan av den här typen av resolutioner som har något med våra domstolar eller oss att göra. De kan tycka vad de vill. Man kan tänka sig att också tycker något, men det ställer inget krav på oss. Man får naturligtvis utgå från att svenska ledamöter deltar i debatterna och på olika sätt speglar svenska förhållanden. Men, som sagt, det är irrelevant att lyfta fram den här typen av resolution i och vara oroad för vad som händer där. Den utveckling vi ser när det gäller domstolarnas självständighet i är att vi är på väg eller att det i vart fall finns förslag om att ytterligare säkerställa att domstolarna följer våra lagar och inte blir politiskt påverkade och definitivt inte påverkade av resolutioner och liknande. Det är ett lagstiftningsarbete som ligger till grund för de ramar för verksamheten som de ska arbeta med. Som sagt har den här resolutionen ingenting med svenska domstolar att göra. Jag tror inte att de kommer att bekymra sig över den. Och det finns ingen anledning att vidta några åtgärder mot den. Däremot måste vi naturligtvis vi har en Europavalrörelse framför oss både du och jag se till att frågor som rör arbete och vad som är rätt och fel där diskuteras. Det får vi göra utifrån våra partiståndpunkter och utifrån svenska förhållanden. Men man behöver som sagt inte bekymra sig över just den här resolutionen. 68 (): Det är som sagt bra om den här resolutionen inte får någon effekt. Jag hoppas att vi inte heller ska behöva bekymra oss över övriga delar utan kan bortse från dem, för det är på många punkter en väldigt dålig resolution även i övrigt. Jag är därför tacksam för att framför att vi inte ska bry oss om resolutionen. Det tycker jag känns bra. Jag tycker ändå att det ligger en större fråga bakom här. sade att inte kan bestämma vad som ska gälla i svenska domstolar. Jag har ändå fått uppfattningen att de deltar i lagstiftningsprocessen i EU, som faktiskt har viss effekt på vad som gäller i och därmed också tillämpas av svenska domstolar, så det måste ha blivit något fel där. Om man nu menar att inte får bestämma vad som ska gälla i svenska domstolar, är det så att inte heller får bestämma vad som ska gälla i svenska domstolar i just enskilda fall. Det framgår väldigt tydligt av regeringsformen, medan jag inte har uppfattat att det finns någon liknande reglering eller att den åtminstone inte verkar följas av . Det tycker jag är tråkigt. Det finns ju stora skillnader mellan och . Förutom att är ett parlament och har representanter från regeringar och liknande är de resolutioner som antas av inte alls bindande på samma sätt som lagstiftningsarbetet i EU och EG-fördraget är för svenskt vidkommande när det gäller domstolar, vilket ju har visat sig inte minst när det gäller upphovsrättsfrågorna. Det är därför tråkigt att vi inte kan nå enighet om att det vore rimligt att inte fattar den här typen av beslut. Om det ändå görs borde det finnas någon form av om inte kontroll så i varje fall sanktion för att de inte ska bedriva den typen av verksamhet som man kan tänka sig att det skulle kunna vara om riksdag beslutade sig för att strunta i regeringsformen. Jag vill också framhålla att det vore rimligt att regeringen kunde ha åsikter om på vilket sätt olika beslut ska fattas. När den här typen av dokument kommer till ministerrådet hoppas jag att regeringen har den uppfattning som jag uppfattar att nu också har, att den här rapporten rimligtvis inte kan ligga till grund för något lagstiftningsarbete som kan ha inverkan på enskilda fall. 69 (): Anledningen till att jag ger mig in i den här debatten är ett uttalande som justitieminister gjorde här om att de saker som uttalar inte behöver tas på så stort allvar, om jag förstod det rätt. Resolutionsförslag läggs fram av . är ett parlament som företräder också. Det är viktigt att vi lyssnar och tar del av det. Sedan kan man ha olika synpunkter på olika resolutionsförslag. Det har funnits resolutionsförslag som har diskuterats väldigt mycket i svenska medier som har rört svensk arbetsmarknad bland annat. Man kan inte bara säga att det är något som det parlamentet har sagt, och sedan behöver man inte ta det på så stort allvar. Frågorna ska naturligtvis tröskas vidare i olika instanser. kommer att ta del av vad uttalar i de här frågorna, antar jag. På samma sätt kommer förmodligen justitieministern att få agera och ta ställning till ett antal frågor när man kommer till ministerrådet. Att bara avfärda ett uttalande i samband med ett resolutionsförslag känns lite slarvigt. Jag kanske har missuppfattat justitieministern här. Det skulle vara bra om man förtydligade att de resolutionsförslag som olika utskott i lägger fram inte bara kan viftas bort med att vi inte behöver bry oss om dem. Det handlade kanske bara om det här med domstolsförfarandet. Det kan väl justitieministern förtydliga hoppas jag, fru talman. 70 (m): Interpellanten tar upp en särskild resolution där man har yttrat sig över en rapport och är bekymrad över de svenska domstolarnas självständighet. Då är det väldigt viktigt för mig att påtala att det inte finns någon omedelbar konsekvens här. De svenska domstolarna ska varken lyssna på justitieministern eller någon annan. De följer lagen och arbetar självständigt, och det håller vi på att förstärka. I det sammanhanget är detta inte intressant. har sina resolutionsförslag som är mer ett deltagande i debatten. Man yttrar sig över saker, precis som vi diskuterar verksamheten i . Det är en del av den fria debatten, och den är naturligtvis oerhört viktig. Men till skillnad från ett medbeslutande, som man har i vissa frågor i lagstiftningsarbetet, är detta inte någonting som direkt påverkar verksamheten. Man får skilja på detta. Det jag ville säga till var att han inte behöver vara bekymrad över att en allmänt formulerad resolution får en omedelbar konsekvens för svenska domstolar. All debatt även i är intressant för oss alla som är politiskt aktiva. Jag respekterar också enskilda ledamöter som för fram en åsikt, men det får ingen omedelbar konsekvens. Det är klart att debatten i sig är betydelsefull, men just den här typen av resolution har ingen omedelbar effekt på det arbete som sker här. Vi i är ganska noga med att vi för att driva frågor i EU-sammanhang ska ha ett underlag och en diskussion. Det gör vi i ordnade former. Jag tror att det är otroligt viktigt att man har struktur på Europasamarbetet, annars vet man inte vart det tar vägen. Även om det kanske inte är så vänligt sagt vill jag gärna säga att man i ibland antar resolutioner som är mer av fritt tyckande än genomarbetat beslutsfattande av det slag som vi är vana vid här. Man har lite andra traditioner . Det är lite artfrämmande. Jag tror att det är viktigt att se de här olika arbetsformerna, så att man förstår när man verkligen på allvar har skäl att vara noga med att ta reda på hur har agerat. Det var inte ett försök från mig att förminska betydelse, men i just det här sammanhanget är det inte särskilt relevant att vara bekymrad. 71 (): nämner att detta inte har någon omedelbar konsekvens för hur svenska domstolar beslutar. Det är vi allihop väldigt tacksamma för. Det hade varit extremt illa. Det jag lyfte fram i interpellationen var snarare en allmän tendens som jag tycker att det här gav uttryck för, nämligen att man lade sig i enskilda ärenden i ett parlament som har medbeslutande makt i sådant som också har överstatlig verkan i . Jag anser inte att det är ett lämpligt sätt att hantera sin maktposition. Jag hade hoppats att vi kunde vara eniga där och försöka ändra det sätt varpå man bedriver den här typen av verksamhet. Jag kan hålla med om att det säkert kan komma värre saker från där man har ännu större skäl att ta upp och diskutera det här. Jag hoppas att så inte är fallet, men det kan säkert komma. Jag hoppas att justitieministern inte den gången också säger att det inte finns någon anledning att göra någonting. 72 (): Det var bra att justitieministern förtydligade att hon tycker att man ska ha den respekt för parlamentet som det förtjänar. I själva svaret från justitieministern står det att det inte är vilket utskott som helst. Det är alltså utskott för rättsliga frågor som förelagt parlamentet ett resolutionsförslag. I det förslaget förekommer vissa uttalanden där man uttrycker förhoppningar på medlemsstaternas rättsliga myndigheter. Det är det som pekar på. Det är ett utskott som lägger fram en resolution och i ett uttalande uttrycker förhoppningar. Oavsett vad man tycker om de här förhoppningarna det är inte det jag diskuterar nu är det viktigt att det kommer en signal om att man inte kan ställa de kraven på de rättsliga myndigheterna, i alla fall inte i eftersom vi har självständiga domstolar här. Jag har uppfattat att det är det som har efterfrågats av . Det är inte vilket utskott som helst, utan det är ett utskott som hanterar de här frågorna av rättslig karaktär. Därför tycker jag att det i sig är lite anmärkningsvärt. 73 (m): Det är klart att det rättsliga utskottet är otroligt viktigt. Men en resolution av det slag som interpellanten frågar om är närmast att betrakta som ett uttryck för vad en majoritet i det utskottet tycker i en viss fråga . Det har ingenting att göra med roll som medbeslutande i lagstiftningsprocessen. Även om det är en halsbrytande jämförelse är det ungefär som att jämföra riksdagsbeslut med interpellationsdebatter. Interpellationsdebatter är oerhört viktiga, men de får ingen omedelbar effekt på lagstiftningsarbetet. Det är inte ens så att vi kräver att partier ska ifrågasätta om någon interpellant har varit lite vildvuxen i sin argumentation. Det är ett uttryck för åsikter. Även om många skulle delta i en interpellationsdebatt tror jag inte att man nödvändigtvis känner sig bunden av det i det formalistiska arbetet och i sitt beslutsfattande. Det är två helt olika delar av den demokratiska verksamheten som behövs. Jag tror att det är viktigt att skilja på de här sakerna och att vara tydlig med det. Jag tycker att det också vore väldigt märkligt om, som interpellanten anförde, eller regeringen i skulle gå ut varje gång man tycker någonting i de här utskotten och säga att de inte borde få tycka det eller nämna någonting som förekommer i . Det skulle begränsa debatten på ett sätt som säkert inte vore bra. När det dyker upp ärenden där det ska fattas beslut och som har väldigt stor betydelse är det viktigt att vi är aktiva och ser till att vi reagerar. Men jag tror att det vore omöjligt att formellt ge sig in på att försöka begränsa eller ha synpunkter på den här typen av resolutionsuttalanden. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2008/09:259 om barncancer och kärnkraft 74 Miljöminister (): Per har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att en oberoende, vetenskaplig studie genomförs i för att utreda om det finns kopplingar mellan barncancer och den svenska kärnkraften. Låt mig till en början slå fast att det inte ska finnas någon ökad risk för cancer förknippad med att bo nära ett kärnkraftverk, varken för barn eller vuxna. Kärnkraften ska underkastas stränga säkerhetskrav. har bland annat den viktiga uppgiften att stå för tillsyn av strålskydd och kärnsäkerhet. Myndigheten har därmed även i uppgift att finansiera forskning av hög kvalitet och relevans. Regeringen har förstärkt arbetet med strålskydd och kärnsäkerhet. Myndigheterna och har lagts samman för ett effektivare och samordnat arbete. I takt med att våra kärnkraftverk blir äldre ökar kraven på tillsynen. Regeringen har förstärkt budgeten för så att tillsynen av de kärntekniska anläggningarna kan öka, bland annat för att säkerställa säkerheten vid modernisering och eventuella effekthöjningar. Regeringen har också ökat resurserna till forskning. Det är av största vikt att forskningsläget hålls aktuellt, och riskbedömningar görs kontinuerligt. finansierar tre högre forskartjänster vid det nybildade . Syftet med centret är att långsiktigt stödja utbildning och forskning inom strålskyddsområdet. och centret bevakar den internationella forskningen inom området och verkar för att fortsätter en lång tradition av utbildning och forskning vad gäller verkan av strålning på människa och miljö. Anläggningen är öppen för forskare på nationell och internationell nivå. Öppenheten möjliggör för den kontinuerliga prövning av de vetenskapliga resultaten om ofrivillig strålning som krävs. Per hänvisar till en undersökning beträffande strålrisker i närheten av kärnkraftverk. Enligt ansvarig myndighet finns ingen vetenskaplig studie som bekräftar särskilda risker av det slag som Per hänvisar till. Jag har dock erfarit att kommer att ta initiativ till en kunskapssammanställning över forskningsläget på detta område. I sammanställningen kommer det också att finnas förslag på hur vi fortsättningsvis bör ta om hand den oro som ges uttryck för. Det är ett bra initiativ, och jag ser fram emot resultatet. 75 PER (): Jag betraktar mig som en lugn person. Jag hetsar inte upp mig i politiska sammanhang särskilt ofta. Men när jag läser miljöministerns svar på min interpellation blir jag faktiskt upprörd. Jag tycker att hela svaret visar på en ovilja att ta frågan på allvar. Interpellationssvaret bygger på tre linjer: ignorera, bagatellisera och avdramatisera. Ministern försöker på alla sätt ignorera de många varningssignaler som jag belyser i min interpellation och som finns beträffande ökade cancerfrekvenser i kärnkraftssammanhang.