prot · GW0971 · 2009-02-17 00:00:00 — Skälet till att ägaren nu vill sälja är uppenbarligen likvida problem. Sedan kan man fråga sig om den här eventuella försäljningen skulle lösa problemen. Jag tror i och för sig inte det. Behoven är nog större än så. Sedan kan man alltid fråga sig om det är så begåvat. Precis som , och interpellanten har varit inne på är samlingen också betydelsefull för att locka turister till själva bruket. Då skulle väl inte ett införlivande med glassamlingen på något annat museum stödja verksamheten vid . Jag har också på de skriftliga frågor jag har fått från bland annat svarat att staten inte kan ta ansvar för alla samlingar. Det går inte. Det finns inga möjligheter. Det tror jag att till och med Socialdemokraterna inser. Vi kan tala lite grann om de samlingar som finns på det statliga området. har den största samlingen av svenskt konstglas. Även har stora samlingar av svensk konstglas. Många av samlingarna är förvisso magasinerade men möjliga att ställa ut på andra håll i landet. På också kallat i finns en samling som består av 30 000 föremål. Det är mycket. Det är en rik och viktig samling. i har också en stor glassamling. Dessutom finns privata samlingar, bland annat i som förvaltas av . Kulturarvet är väl tillgodosett. Frågan är vad som händer med den samling vi talar om, om det skulle bli så att ägaren inte vill behålla den. Det finns dokument som inte är värda så mycket på marknaden men som har ett kulturhistoriskt värde som i Pukeberg kan ta vara på. Många har fört fram en oro för att samlingen ska skingras. Det finns ett utförselförbud, dock inte för hela samlingen eftersom alla föremål inte är lika värdefulla. Risken för att den skulle skingras i den delen och försvinna ur landet betraktar jag ändå som minimal. Sedan finns det ytterligare en komplikation, och den lär vi knappast lösa . Samlingen består av föremål av allt som har producerats vid glasbruken sedan starten. Vad gör man ? växer med tiden, antingen genom att nya föremål införlivas eller genom inköp för att komplettera samlingen. Det är ytterligare en fråga. 70 (): Det som jag har fått berättat för mig om den här samlingen är att den är unik även i jämförelse med andra samlingar. Den förklaring som jag har fått jag har haft förmånen att titta på samlingen, med en amatörs ögon är att på plats finns ett exemplar av i princip samtliga föremål som har tillverkats. Inte nog med det; tillsammans med dem finns ritningarna till föremålen. Just kombinationen av att de är kompletta är tydligen något som inget annat glasbruk i kan redovisa. Ministern nämnde att det här även har att göra med andra områden. Det är riktigt. Samordnarna som regeringen har utsett har själva lagt fram ett fyrapunktsprogram, där det här är den första punkten i ett upplägg för att göra det möjligt att värna den svenska glasindustrin på lång sikt. Själva syftet med att ta fram just glassamlingen är inte försäljningen. Man ser en möjlighet att synliggöra samlingen på ett helt annat sätt än . plockar man ut en del åt gången av samlingen för de besökare som kommer dit, det vill säga de en till en och en halv miljon människorna som kommer . Det skulle i sin tur vara en del av attraktionskraften för att göra Glasriket även till förhoppningsvis en ännu bättre turistmagnet. Det skulle gynna två syften, nämligen att göra regionen starkare och glasbruken ännu mer ekonomiskt starka. Alla vi som har möjlighet att åka till området vet att ett besök oftast inte innebär bara ett besök utan också ett inköpstillfälle. Det gynnar den direkta produktionen. Jag vill att vi ska gå från en defensiv till en offensiv linje. Dagens ägare har enligt uppgift, man får gå på andrahandsuppgifter gjort stora satsningar. Som i så många andra branscher finns alltid en gräns för vad de egna ekonomiska möjligheterna kan orka med. Då försöker man hitta andra lösningar. Det finns många exempel, till exempel bilbranschen, där regeringen redan har engagerat sig. Här försöker man göra något motsvarande i en annan del av landet som är minst lika angeläget som i de andra områden där regeringen har gjort någon form av insats, eller vill göra någon form av insats. Jag utläser av det svar som ministern ger att man pratar om att det finns ett utrymme på 32 miljarder för reformer. Då vill jag gärna se om det finns ett utrymme för den här verksamheten inom ramen för de 32 miljarderna så att det går att vara aktiv och hitta lösningar. Ministern har också sagt: Regeringen har utöver de satsningar som omfattas av statsbudgeten tillfört ytterligare resurser för att på olika sätt möta nedgången i ekonomin. På vilket sätt kan just glasindustrin komma i fråga för de pengarna? 71 (): Så här långt i debatten känner jag inte att vi har fått svar på frågorna. Inte heller har jag fått svar på frågan om den dialog som kulturministern hänvisar till som fortgår mellan de aktuella kommunerna och regeringen. Vad är det i de dialogerna som kulturministern är beredd att omsätta i konkret handling? Det skulle vara ett viktigt besked som kan komma ut ur den här interpellationsdebatten. Likaså skulle det vara intressant att få veta om ministern ser en möjlighet att konkret stödja ekonomiska insatser till den ekonomiska förening som kommunerna har aviserat att de ska sätta i sjön. Här kommer att krävas insatser. Jag vill understryka att det nu är ett mycket speciellt läge. Det är bråttom. Därför krävs det att man agerar och lyssnar på varselsamordnarna i regionerna. har regeringen tillsatt dem. Även om det inte här är fråga om enbart kulturministern agerar regeringen som en helhet. Ska man inte lyssna på dem? Varför har dessa personer tillsatts? Varför har man efterfrågat förslag från dem om de inte kommer att tas till vara? Dessa frågor vävs samman. Det gäller näringspolitik, arbetslöshetsproblem och den finansiella krisen när det är svårt att få de bankkontakter som kan finnas i andra situationer. Det handlar om näringslivsutveckling, turistindustrin och inte minst den primära frågan här , kulturfrågan. var jag själv på och hade möjlighet att titta på de samlingar som finns där. Jag har självfallet också varit på ett flertal gånger och inte minst tagit del av glasutställningarna. Jag ser att dessa samlingar kompletterar varandra. Man kan inte säga att de här två glassamlingarna ersätter det som finns i Glasriket, utan de kompletterar varandra. Konkreta svar, kulturministern! 72 Kulturminister (): Det är på sätt och vis lite olyckligt att inte är här. Frågorna berör ju oss båda, som jag sade i mitt förra inlägg, och det blir följdfrågor. Vi har varit inne på det regionala uppdrag som de regionala samordnarna har haft, och de har också kommit in med ett antal förslag till . En del av förslagen har gått vidare till andra departement. Det här är någonting som man naturligtvis arbetar med. När det gäller det som fanns som en punkt här, lånegarantin, har de tre kommunerna som har gått in tillsammans och också engagerat sina landshövdingar fått besked via att det inte kommer att bli aktuellt i det här fallet. Då är vi inne på det som tog upp, det vill säga den nationella kris som landet befinner sig i och de 32 miljarder som har satsats. För att man ska kunna få någon reell utväxling på det här är man naturligtvis tvungen att koncentrera sina insatser. De kommer bland annat att gå till forskning och utveckling, stöd till företag inom exempelvis fordonsindustrin med likvida problem, men inte i det här fallet till just inköp av ett kulturarv. Det får i så fall bli föremål för någonting annat. Som jag var inne på tidigare bidrar man från kultursektorn, via till exempel . Det har också gått ut accessmedel, och gör det till och med en satsning som den här regeringen förlängde . Flera av verksamheterna, såväl som och i Pukeberg, har fått accessmedel för att ta vara på bland annat de dokument som finns från verksamheter i Glasriket. Vi kan önska väldigt mycket. Naturligtvis kommer krisen förr eller senare att klinga av, och vi kommer förhoppningsvis att få se en normalisering. Därmed återvänder turisterna, för en stor del av svårigheterna för glasbruken och för är att många av de utländska turisterna har uteblivit. De stod för åtskilliga av hotellnätterna, resandet och inköpen på glasbruken, så det är givetvis ett otroligt avbräck. De regionala samordnarna återkommer också med eventuella förslag som kan röra oss på . Men det här är ett arbete som pågår mellan departementen. Även om det inte blir någon lånegaranti, vilket var ett av förslagen, innebär inte det att dialogen, som var inne på, har upphört mellan och de tre kommunerna. Den fortsätter, även om det inte kommer att bli den lösning som man hade hoppats på där nere. 73 (): Jag fick en idé om hur vi skulle kunna utveckla de här diskussionerna. Det är att man på samma sätt som man låter fler från sida vara med kanske skulle tillåta ett par av ministrarna att vara med i samma diskussion, så att man klarade av flera på en gång. löser vi det på ett annat sätt, och jag ska prata med om just den här frågan . Vi får alltså ta det vid två olika tillfällen i stället. Jag tycker att vi kan vara överens om ett par saker i alla fall. En av dem är att vi är i en kris och att vi borde gå ur den krisen starkare än vi gick in i den. Om vi ska göra det tycker jag att man ska använda exempelvis de förslag och idéer som samordnarna i län har tagit fram. En av de idéerna är just satsningen på ett museum för att göra glasindustrin och Glasriket attraktivare. Vi är naturligtvis som smålänningar glada för varje krona vi kan få som någon annan ger oss utan att vi ska behöva tjäna ihop den själva. Där finns det också ett rimlighetsresonemang. Vi är inte så vana i att få så mycket statliga pengar. Det är faktiskt vanligare att de pengarna, inte minst till kulturändamål, går i mycket större utsträckning till andra delar av landet. Jag missunnar inte andra delar de pengarna jag vill bara att vi skulle kunna få lite till. Det här är ett bra projekt, och det har alla förutsättningar att bli en lyckad satsning. Jag tycker att det borde vara i regeringens intresse att ta ytterligare ett steg på den här vägen och se om det inte finns några kronor till bland de 32 miljarderna till den här satsningen. Jag tror att det skulle vara väl investerade pengar. 74 Kulturminister (): Även jag kommer naturligtvis att med stort intresse ta del av den diskussion som uppenbarligen ska ha med näringsministern när det gäller bland annat strukturbidrag. Det kan väl hända att någonting kan ske också vad gäller Glasriket. Det kan jag inte uttala mig om. Där vi har varit inblandade handlar det just om möjligheterna att ta över själva glassamlingen, vilket vi inte har några möjligheter att göra. En orsak är naturligtvis att det redan finns stora glassamlingar vid våra museer. Det finns också möjlighet att söka utvecklingsbidrag. Det är någonting som beslutas för bland annat Glasmuseet i . Den dialogen är heller inte färdig . Sedan finns det pengar att söka från någonting som kallas det regionala strukturfondsprogrammet. Det är säkert bekant med. Det handlar om 600 miljoner från EU under 20072013 för och öarna. Vilka som ska få det är någonting som man har en gemensam diskussion om och som beslutas av . Jag önskar att jag hade möjlighet att ha synpunkter på hur man kommer att prioritera, för det vet jag ingenting om. Men jag är säker på att de förslag som har kommit in från den regionala samordnaren tas med i den diskussionen. Vi kan vara eniga om att den här glassamlingen absolut är värdefull och att den är mest värdefull om den blir kvar så nära produktionen som möjligt, inte att den införlivas med museet i man vill ju se den nära. Det är en komplikation att det kommer ny produktion, utgår jag från, vid de här tre glasbruken även , så i någon mening kommer man att bygga upp en ny samling. Jag tror att det är väldigt kortsiktigt av ägaren att vilja sälja samlingen, och jag tror inte heller att det är lösningen på företagets problem. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2008/09:311 om en nära militär flygplats för försvaret av huvudstaden 75 Försvarsminister (): har frågat mig: 1.Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta utifrån det förändrade säkerhetsläget, som enligt Försvarsberedningen uppstått sedan gått till angrepp mot , ett av de grannländer som var en del av ? 2.Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att garantera säkerheten i vårt lands huvudstad , med befolkningen i regionen och landets ledning, om den enda militära flygplatsen i dess närhet läggs ned? 3.Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att garnison inte ska läggas ned? Regeringen avser att lämna en proposition till om inriktningen av försvaret för 20102014. I propositionen kommer regeringen att redovisa en säkerhetspolitisk och försvarspolitisk inriktning. Med utgångspunkt i detta kommer förslag till utformning av försvaret att redovisas. Ledord vid utformningen av det förändrade försvaret är användbarhet, tillgänglighet och flexibilitet. Med anledning av kriget genomfördes en uppdatering och fördjupning av den säkerhetspolitiska analysen, som Försvarsberedningen lämnat . Analysen genomfördes av och Försvarsdepartementet med underlag från bland annat Försvarsmaktens militära underrättelse- och säkerhetstjänst, Must, och . Det faktum att ett krig kan utspela sig understryker behovet av ett tillgängligt och flexibelt försvar. Riksdag och regering ställer krav på att Försvarsmakten ska ha en viss operativ militär förmåga. Vidare anges vilka förband som ska ingå i insatsorganisationen samt deras beredskap. Det är sedan Försvarsmakten som bestämmer om den närmare utformningen av insatsorganisationen. Myndigheten ansvarar för att de ålagda uppgifterna kan genomföras. Försvarsmakten ska sålunda kunna försvara mot väpnat angrepp var det än kommer ifrån. Hela ska kunna försvaras. Försvarsmakten ska också hävda territoriella integritet. Det innebär att Försvarsmakten kontinuerligt ska ha beredskap för att lösa övervakningsuppgifter och ingripa mot kränkningar. beslutar om huvuddelen av Försvarsmaktens grundorganisation. Övriga organisationsenheter beslutar regeringen om. Organisationsenheterna anges i bilaga till förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. Myndigheten beslutar själv om övriga delar av grundorganisationen. I finns organisationsenheterna Luftstridsskolan, som beslutas av , och Försvarsmaktens underrättelse- och säkerhetscentrum, som beslutas av regeringen. Försvarsmakten har inte redovisat något förslag till regeringen att Luftstridsskolan eller Försvarsmaktens underrättelse- och säkerhetscentrum ska läggas ned. Försvarsmaktens ledning ansvarar inför regeringen för att de krav och den verksamhet statsmakterna har beslutat genomförs. Med detta, fru talman, har jag besvarat tre frågor. 76 (): Jag vill tacka försvarsministern för hans svar. Dock har försvarsministerns svar gett mig nya frågor. Men först vill jag säga att det här inte är någon regionalpolitisk debatt eller fråga. De 550 jobben i är värdefulla, men ligger faktiskt bäst till enligt de senaste siffrorna från när det gäller arbetslöshet. Jag har begärt den här debatten därför att jag anser att detta rör rikets säkerhet. Vad frågan gäller är om vi ska behålla en militär flygbas med omedelbar luftförsvarsförmåga över . Vad vi egentligen pratar om är att vi har ett flygförsvar som består av insatsförband på två platser, i söder och i norr. Sedan har vi där man har utbildning när det gäller JAS. Lite av kärnfrågan, vad jag vill föra fram med den här diskussionen, är att det är en väldig skillnad med att ha kvar. Vi vet alla här hur karta ser ut. Vi har då möjlighet till nära luftförsvar i norr, i söder och i . Men försvaret över landets huvudstad, där flest människor bor, där vi har ledningen för landet, är vi nu på väg att överge. Det tycker inte jag är rimligt. Tillgängligt och flexibelt, säger försvarsministern. Det instämmer jag i. Men gäller inte det luftförsvaret? Hur blir luftförsvaret av och mer tillgängligt och flexibelt om den enda befintliga militära flygbasen i området läggs ned? Den frågan vill jag gärna ha svar på. Kriget i var försvarsministern inne på i sitt svar. Ja, det tycker jag är en väldigt viktig påminnelse om att historien inte har tagit slut. Jag tror inte att det finns någon här i kammaren som trodde det. Men det är i alla fall en påminnelse om att historien inte har tagit slut. Det var också i samband med kriget, vill jag påminna försvarsministern om, som allianspartiledarna i en debattartikel i sade: Därför kan vi konstatera att förändringar i grundorganisationen inte kommer att behöva genomföras. I svaret är försvarsministern på något vis inne på att det skulle vara försvarets ensak om man vill lägga ned den militära flygbasen i . Det tycker jag är mycket märkligt. Försvarsministern kan inte mena allvar med att han friskriver sig från sitt ansvar som ansvarig minister. Jag har fått ta del av internutredningar från Försvarsmakten det är jag säker på att försvarsministern också har gjort. Det finns inga realistiska alternativ till . Och det här är inte fråga om några smärre organisatoriska förändringar. Det handlar, fru talman, om att vi lägger ned av vår verksamhet i . av personalen kommer att flyttas. Man lägger ned flygplatsen. Sedan lägger man ned övrig verksamhet, flyttar över den till . Då är det av personalen. Det blir på något vis ett fullbordat faktum som vi ställs . Det finns ju då naturligtvis inget alternativ till att lägga ned . Under de sista sekunderna som jag nu har på mig skulle jag vilja skicka med en fråga: Hur mycket kommer det att kosta att göra alla de nya investeringar som krävs för att flytta över verksamheten till ? 77 (): Jag får börja med att tacka för en bra ställd interpellation den kom, så att säga, i rättan tid. Jag vill också rikta ett tack till försvarsministern som har besvarat interpellationen. När det kommer upp sådana här diskussioner skapas det det vet vi av erfarenhet en väldig oro hos de direkt berörda som är anställda men också hos andra som inser att en förändring eller nedläggning av en garnison av storlek får ganska ordentliga konsekvenser, både för allmänheten och för kommunen och för kringverksamheten. Det är naturligt att det skapar en väldig oro. Jag hoppas att försvarsministern förstår att det nog är många som hade önskat att svaren på interpellationen hade varit mycket mer konkreta och handfasta. Det är inte så långt till , när propositionen kommer. Men jag tror att det är många som skulle vilja ventilera de här frågorna lite grann . Jag tänker inte gå in på flygsäkerhet det har ju gått igenom. Men ministern skriver att Försvarsmakten inte har redovisat något förslag om att det ska läggas ned. Nej, det är i och för sig sant, enligt det jag har kunnat läsa mig till. Men har garnisonschefen fått i utredningsuppdrag att titta på vad det skulle innebära och vilka kostnader det skulle föra med sig. Då känns det som att vi inte pratar om samma sak. Varför får man ett sådant utredningsuppdrag om det nu sägs att det inte föreligger något förslag? Försvarsmakten har inte redovisat att det ska läggas ned. Men ska verksamheten flytta? Det här blir ju lite grann av en tolkning. Jag skulle gärna vilja ha ett litet förtydligande. Ministern skriver att själva Luftstridsskolan och Försvarsmaktens underrättelse- och säkerhetscentrum inte ska läggas ned. Om verksamheten flyttar läggs den ju inte ned, men den försvinner från . Då kommer naturligtvis också alla dessa arbetstillfällen som berörs in. Jag skulle vilja att det skulle vara lite mer tydligt vad det handlar om. Det finns en annan fråga som jag tycker är ganska väsentlig. Jag förstår att försvarsministern inte tänker säga vare sig bu eller bä. Men om garnisonen det är en arbetshypotes läggs ned, blir det då en fråga för ? Jag tror att det är fler än vi som deltar i den här debatten som är intresserade av hur Försvarsmaktens organisation kommer att se ut . Sedan undrar jag naturligtvis: Vad ser försvarsministern för ekonomiska vinningar med att flytta delar av eller hela verksamheten från garnison? 78 (): har som sagt skrivit en mycket bra interpellation. Det gäller väl att inleda det här anförandet med att säga att jag verkligen är lokalpatriot i det här sammanhanget. Jag har ju mitt hemvist i , närmaste stad. Men i det här sammanhanget vill inte jag att ånyo ska bli vinnare i en försvarsproposition och en försvarsförändring. Jag vill, precis som sade, att det ska handla om bästa i det här sammanhanget. Det är oerhört viktigt att poängtera. Därför har jag fem konkreta frågor som jag skulle vilja ställa till försvarsministern och som handlar om garnisons framtid. Den första handlar om den försvarsproposition som vi ska ta ställning till och som kommer . Uppfattade jag det rätt när försvarsministern sade att den ska vara en inriktning av försvaret och inte i detalj gå in på hur, var och när angående vad man ska göra med de olika garnisonerna eller grenarna? Det handlar alltså inte om att förändra garnison, utan det skulle vara en inriktning av hela försvaret. Den andra är: Om man nu flyttar verksamheten eller lägger ned den och bygger upp den på andra ställen, vilket man har gjort när det gäller flyget, tycker jag som ansvarsfull skattebetalare och riksdagsledamot att vi måste titta på pengarna. Det är ett huvudlöst slöseri att hålla på och bygga nya lokaler och nya anläggningar. Därför undrar jag: Vad kostar en flytt av till ? Den tredje frågan gäller den artikel som våra partiledare skrev i där de tydligt slog fast att grundorganisationen i försvaret ska ligga fast under den här mandatperioden. Då kommer jag in på min fjärde fråga. Vad jag har förstått, och precis som sade här, förväntar sig garnison att få direktiv från försvarsledningen om hur garnison ska kunna förbereda en nedläggning. Man skulle alltså, om jag har förstått det hela rätt, kunna fasa ut garnison köksvägen, om man säger så, innan vi har fattat något beslut här i . Om jag förstår det hela rätt måste vi, om det ska hända något med garnison, endera fatta beslut i regeringen eller här i . Har jag uppfattat det rätt? Den femte frågan handlar om detta: Om det nu är så att vi måste fatta beslut här i eller i regeringen betyder det att det kommer att ta än när vi ska besluta om inriktningspropositionen. Då förstår jag att då kan försvarsministern och alla andra som är inblandade i detta ha god tid på sig att inse betydelsen av att man får bevara flyget i för att försvara huvudstaden, riksdag, regering och kungamakten. Det är oerhört viktigt. 79 i (fp): Jag vill också tacka min kollega för att han har ställt den här principiellt mycket viktiga interpellationen till försvarsministern, och jag också tackar för svaret. Jag hoppas att vi kan ha en kreativ och konstruktiv diskussion här i kammaren . Jag vill inte börja med att ställa ytterligare frågor, för jag inser att försvarsministern har fått ett antal redan att besvara från de tre tidigare talarna. Jag vill snarare ge en glimt av den omvärldsanalys som är relevant i sammanhanget, där vi kan konstatera att en av geografiska förutsättningar är vår närhet till en stormakt med över 140 miljoner invånare, nämligen . Det räcker inte att enbart se ur säkerhetspolitiska aspekter. Landet är mycket diversifierat. Vi ser hur medborgerliga fri- och rättigheter kränks . Det fria ordet är satt på undantag. Journalister förföljs och mördas. Oppositionspolitiker kastas i fängelse utan rättegång, och människorättsorganisationer kastas ut ur landet. Utvecklingen i ställdes, fru talman, enligt min mening på sin spets när trängde in i efter en konflikt om utbrytarrepubliken . Svallvågorna gick höga genom . Den ökade hotbilden i närområde, inte minst i , gjorde att alliansregeringen tvingades att tänka igenom de nedläggningar av förband som tidigare diskuterades. Och så har det kommit knall efter knall, för att använda försvarstermer. Det har bullrat ordentligt i Försvarssverige.