prot · GX0942 · 2009-12-03 00:00:00 — Jag kommer mycket väl ihåg den diskussion vi hade när vi i den dåvarande majoriteten ville sätta i gång ett pilotprojekt på arbetsförmedlingarna för att hjälpa flyktingar till arbete. Vi blev då här i utskällda av partikamrat . Han var inte nöjd med detta. Hur det varit kan vi alltså diskutera fram och tillbaka så att säga. Fakta är väl ändå enligt att 70 000 fler nu är i utanförskap än 2006 då ni tog över regeringsmakten. Vidare gäller det den fråga som jag ställt även till allianskamrater om synen på skattesänkningarna. Det handlar inte om huruvida du, , gillar skattesänkningarna eller inte, utan det handlar om att de skattesänkningar som den här regeringen genomfört till stora delar har gynnat männen framför kvinnorna. Det är konsekvensen i varje budget som har presenterats. Frågan är hur ni ser på detta, om ni anser att det är ett problem eller inte. Det gäller egentligen inte bara skattesänkningarna utan också försämringen av de sociala trygghetssystemen. Totalt sett är effekten att män har gynnats framför kvinnor. Det brukar jag inte beteckna som ett aktivt och positivt jämställdhetsarbete. Hur ser på detta? 98 () replik: Vi börjar från början igen. Jag brukar köra principen att jag svarar på frågor. står först och säger att Arbetsförmedlingen inte är rätt instans att ta hand om nyanlända till . står han och säger att de tidigare ville ha igenom ett pilotprojekt inom Arbetsförmedlingen som de inte fick igenom. Men snälla nu får ni inte bara ett pilotprojekt utan hela Arbetsförmedlingen som verktygslåda! Det måste väl vara rätt väg. Jag får tacka för att kanske var delaktig i den process som ledde till att Arbetsförmedlingen nu får den roll den får. Det finns något mycket märkligt i det här som jag antar att nästa talare också kommer att gå upp och prata om, nämligen hur jag ser på de orättvisa skattesänkningarna. Det är någonting som är fel när man tycker att det är bra när alla har det lika dåligt. Min princip är att det är bra när alla har det bra. Problemet ligger inte i att vi har sänkt skatterna. Problemet ligger i att kvinnor inte deltar i arbetslivet på samma villkor som män och i lika stor utsträckning som män. Dessutom tjänar de mycket sämre. Hur skulle vilja göra? Vill han inte ha några skattesänkningar alls eller bara lite? Eller vill han ha en könsriktad skattesänkning? Men det slår inte heller väl ut. Det finns trots allt kvinnor som tjänar lika mycket som män och som får lika bra utdelning av detta. Det är något mycket märkligt i detta synsätt: Så länge alla har det lika dåligt är det bra. har tyvärr inte möjlighet att svara på frågorna. 100 () replik: Jag kommer ihåg att från under förra mandatperioden ofta var uppe i talarstolen och pratade varmt för kvinnors rättigheter. Jag har sagt samma sak här tidigare till några av hennes kamrater i borgerligheten. Men låter det inte precis som det gäller längre. Vi från Socialdemokraterna tycker att mönsterarbetsplatser är ett sätt att försöka få en bättre lösning när det gäller jämställda arbetsvillkor. Vi vill också satsa på att öka möjligheterna till heltid. Jag ställer mina frågor till : Vad vill göra för ett jämställt arbetsliv där heltid är en av möjligheterna till mer jämställdhet? Tycker att det är riktigt att göra så som borgerligheten nu gör där sjuka tvingas till heltid och friska som verkligen vill ha heltid tvingas till ofrivillig deltid? Detta är konkreta frågor som jag jättegärna vill ha svar på. Du sade i ditt anförande, , att du tycker att jämställda maktförhållanden mellan könen skulle råda. Detta är något som vi vet; det är typiskt att talet för sjuka och sjukskrivna är högre bland kvinnor än bland män. Talen för deltider och heltider är också ojämnt fördelade mellan kvinnor och män. 101 () replik: har precis svarat på den frågeställning som var inne på tidigare och som hon också är inne på, nämligen skattesänkningarna. Det är just den problematik som beskriver här att kvinnor är mer sjukskrivna, att kvinnor har mer deltid och så vidare som gör att skattesystemet slår som det slår. Nej, det är inte rättvist. Och det är därför regeringen ser över varför behandlar kvinnor och män olika. Varför behandlar till och med Arbetsförmedlingen kvinnor och män olika? Vi behöver veta varför man gör allt det här. Jag kan svara på det redan, men vi måste ändå veta det. Det beror på den föreställning som de flesta av oss har i våra huvuden om att kvinnor och män ska behandlas olika. Det är inte rättvist, och detta försöker vi förändra. Jag säger definitivt ja till mönsterarbetsplatser och jämställda arbetsplatser. Jag tror också på den linjen. Jag tror att vi som politiker och våra kommunpolitiker har ett jätteansvar för att se till att varenda kommun och vartenda landsting blir mönsterarbetsplatser och föredömen där kvinnor och män får arbeta på lika villkor. Men jag tror inte på en lagstiftning, och det gör ju inte heller. När hon var uppe i talarstolen talade hon vitt och brett om att arbetsmarknadens parter skulle se till rätten till heltid blir tillgodosedd. Om de inte gör det kanske man får diskutera lagstiftning, menade hon. Jag håller absolut med. Om de inte gör det får vi se vad vi kan göra för att rätta till det. Men om man tror att kvotering och lagstiftning alltid är det som ska lösa allting har man en väldigt liten begreppsvärld. 102 () replik: Mönsterarbetsplatser är ett sätt att kunna få heltid. Där är vi som politiker ofta en av arbetsmarknadens parter. Där har vi ett jätteansvar. Men man kan väl säga att i hur som helst har inte den parten gjort vad den har kunnat. Jag tror att har varit lika involverad i de frågorna som jag har varit, men vad har gjort? Det vet jag däremot inte. Men jag känner mig rätt så trygg med vad jag har försökt göra. Det är lätt att prata bort det här med heltider genom att plocka in skatter. Jobbskatteavdragen gynnar män mer än kvinnor. Så är det. Jag tog ett exempel tidigare. Som barnskötare fick man vid ett av jobbskatteavdragen. Men jag som riksdagsledamot fick vid det jobbskatteavdraget jag tror att det var det tredje. Som riksdagsledamot har jag en lön som går att leva på medan barnskötare har en deltidstjänst och därför inte har en lön att leva på. talare har blandat in annat och sagt att man kan få ungefär lika mycket som en månadslön i och med jobbskatteavdraget. Det förutsätter att man som kvinna har en lågavlönad deltid. Men här räknar man på jobbskatteavdraget utifrån en heltidstjänst. Det där beror nog på hur man räknar. Jag ställer åter frågan: Tycker att det är rätt att sjuka ska tvingas jobba heltid medan friska som vill jobba heltid får en ofrivillig deltid? 103 () replik: Jag ska försöka svara på det ganska kort. Vi är helt överens om att vi som politiker har ett jätteansvar för mönsterarbetsplatser och jämställda arbetsvillkor, eller hur? Kan vi också vara överens om att och jag har fått lika mycket i skattesänkning? Det har vi fått oavsett kön därför att vi har samma lön och därför att vi antagligen arbetar lika mycket i alla fall är vår förvärvsfrekvens lika hög statistiskt. Kan vi komma överens om att och jag har fått samma skattesänkning och att du och också har fått det, ? Det har inte med kön att göra, utan det har att göra med de felaktiga strukturerna på arbetsmarknaden. Det är det vi ska angripa och det är det vi ska debattera om vi vill göra någonting åt det. När det gäller är det klart att jag inte tycker att de enskilda fall som har visats på tv kan vara korrekta. Men vad vi vet är det inte något fel på vår lagstiftning. Däremot vet vi att tillämpningen i vissa enskilda fall har varit sådan att försäkringsbedömningen förmodligen inte har gått rätt till. Det måste vara rätt princip att den som är sjuk ska få vara sjukskriven och att den som är delvis sjuk delvis ska arbeta. Den bedömningen måste vi överlåta till andra. Om det har gått fel i vissa enskilda fall måste det rättas till, för detta är inte mänskligt och inte humant. Men det är inte det vi ska debattera här. Försök inte blanda in andra debatter när vi diskuterar integration och jämställdhet. Jag höll på att säga integritet, och den ska vi ju i och för sig alltid diskutera. 104 (): Vi debatterar här ett viktigt betänkande som handlar om utgiftsområde 13, vår integrations- och jämställdhetspolitik. Båda politikområdena är starkt förknippade med frågor om alla människors lika värde och mänskliga rättigheter. I integrationspolitiken är det viktigt att den person som kommer till möts av ett tydligt budskap: Dina erfarenheter, din kunskap och din drivkraft behövs i det svenska samhället. Personen ska mötas av krav men ska också åtnjuta rättigheter. Personen ska aldrig behöva mötas av rasism, främlingsfientlighet eller diskriminering. Kvinnor såväl som män ska bemötas på ett jämställt sätt. Det är min utgångspunkt som kristdemokrat när vi formar politiken. För att lyckas på integrationsområdet är arbete, bostad och språk A och O. Ett arbete ger en nyanländ ett sammanhang och en miljö där han eller hon kan träffa andra människor, få vänner och arbetskamrater och där man kan utveckla sin svenska i vardagssamtal med andra. Det ger också bättre förutsättningar till en bostad och till egen försörjning. Tyvärr visar undersökningar att det ofta tar mycket för personer som kommer till att få ett jobb. Därför är jag som kristdemokrat positiv till de förändringar som regeringen nu föreslagit i den nya propositionen om etableringen av nyanlända. Arbetsförmedlingen ges här ett stort ansvar vad gäller personers etablering på arbetsmarknaden. Med hjälp av en lots från Arbetsförmedlingen kommer personen att få en guide in i det svenska samhället. Man kan få hjälp med att diskutera vilka jobb personen kan söka och vilka utbildningar som är mest lämpade, och den bästa platsen att bo på kan kanske också diskuteras. En reformering av flyktingmottagandet är en framtidsfråga för . kan vi konstatera att det viktiga integrationsarbetet inte fungerat fullt ut ute i våra kommuner. visade medierna upp Kommuner och Landstings undersökning som visar att mediantiden för en nyanländ att få ett jobb är . Det är förstås oacceptabelt. Ingen ska behöva vänta så . Det är just därför vi nu låter Arbetsförmedlingen ta över jobbansvaret från kommunerna i syfte att bryta det utanförskap som dessa människor befinner sig i. Vi anslår också medel för etableringslotsar med som en särskild insats. Vi lägger ansvaret där det hör hemma, hos dem som är specialister på att få människor i jobb, nämligen hos Arbetsförmedlingen. Därför blir jag lite förvånad över att har sagt nej till de här lotsarna och jobbinsatser för nyanlända. I motion står följande: Människors möjligheter att få en bra start och kunna etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället i stort ska inte vara beroende av privata vinstintressen. Med det menar man att vi ger privata aktörer möjlighet att arbeta som lotsar åt Arbetsförmedlingen. Men om man nu inte vill ha systemet med privata lotsar, varför föreslår man då inte offentligt anställda etableringslotsar? kom det också en rapport från , , på nyheterna. De skriver att undersökningen visar att utlandsfödda får snabbare jobb via privata arbetsförmedlingar. Generellt var också de sökande i alla grupper mer nöjda med de privata arbetsförmedlarna. Det är lite intressant i det här sammanhanget. lägger i stället pengarna på kommunerna, säger man. Vi lägger faktiskt också väldigt stora pengar på kommunerna. De har fortsatt ett viktigt uppdrag. Det är 4,2 miljarder extra till kommunerna för flyktingmottagande. När det gäller jobbansvaret för nyanlända visar SKL:s rapport att det på många håll fungerar riktigt dåligt ute i kommunerna. Det är märkligt att inte kan se fördelarna med att flytta över en del av ansvaret till Arbetsförmedlingen. Mycket ska fortfarande skötas av kommunerna, men när det gäller att snabba på jobbprocessen tror jag att vi behöver ett aktivt uppdrag till Arbetsförmedlingen som är kopplat till särskilda medel. Det är det som har saknats hos Arbetsförmedlingen. Man har inte haft särskilda resurser för detta. Ensamkommande flyktingbarns situation har uppmärksammats en hel del . Många kommuner har vägrat att ta emot dessa flyktingbarn. Om alla kommuner hjälptes åt skulle det här inte vara ett problem. Vi kristdemokrater menar att det är viktigt att de här barnen och ungdomarna snabbt får stöd i sitt dagliga liv genom kommunernas försorg. Därför måste alla hjälpas åt, även om jag inte tror på att tvinga kommunerna, som här föreslår. Jag tror att det var som uttalade sig i medierna och sade att det är väldigt viktigt att det finns en frivillighet för att de ska få ett värdigt och bra mottagande. Det är också viktigt att vi alla jobbar för barns bästa. har sagt att hon vill sänka ersättningen för den flykting som kommer hit och väljer fel kommun. vill tvinga kommunerna att ta emot flyktingar. Jag har inte hittat någonting om hur ställer sig till det här med kommunplacering. Vi tror i alla fall inte på tvång. Vi hoppas och tror att vi ska kunna lösa det här i diskussioner med kommunerna ändå. Socialdemokraterna har passat lite grann i integrationsfrågan i sin oppositionsmotion. Man har inte haft fler synpunkter än att man inväntar propositionen om invandrares etablering på arbetsmarknaden. Den propositionen har kommit men är inte färdigberedd i utskottet. Men de huvudsakliga åtgärderna redovisas i budgetpropositionen, och medel har redan anvisats för . Det är därför vi debatterar det här . Regeringens förslag om etablering av nyanlända är väsentligt för alliansens integrationspolitik, och det är så väsentligt att det bör omnämnas här . I det nya förslaget från regeringen kommer vi inte bara att satsa pengar på etableringslotsar till nyanlända utan också 5 miljoner på ett treårigt mentorskapsprojekt. Det är något som lotsen i samarbete med den nyanlända kan använda sig av. Det kan handla om mentorer inom ideella organisationer, exempelvis invandrarorganisationer, men det kan också vara arbetsmarknadens parter, fack och arbetsgivare, som engagerar sig. De nyanlända kan få information om hur den svenska arbetsmarknaden fungerar och även annat bra stöd. Även om är emot det här, vilket framstår som märkligt, borde man ändå kunna ställa sig positiva till att olika ideella organisationer får en möjlighet att hjälpa nyanlända flyktingar in i det svenska samhället. De kvinnor och män som kommer till ska mötas av ett tydligt budskap i vår integrationspolitik om att jämställdhet är en självklarhet för alla. Därför är jag som kristdemokrat nöjd med att regeringens förslag om en jobbsatsning för nyanlända har en tydlig jämställdhetsprofil. Den ersättning som de nyanlända får kommer att vara individuell och inte påverkas av inkomster hos andra personer i hushållet. Därigenom hoppas jag att fler nyanlända kvinnor kommer ut på arbetsmarknaden. De behöver också få möjlighet till en egen försörjning, till gemenskap på en arbetsplats och till att snabbare komma in i det svenska språket. Jag förstår därför inte Socialdemokraternas kritik mot det här systemet. I sin kommentar till etableringsförslaget säger de i ett pressmeddelande: Dessutom lämnas många, inte minst kvinnor, utanför målgruppen. Det är precis tvärtom, vilket också bland andra dåvarande ombudsmannen mot etnisk diskriminering framhåller i sitt remissvar. Ombudsmannen ställde sig positiv utifrån just ett jämställdhetsperspektiv. Sedan många decennier präglas den svenska arbetsmarknaden alltjämt av brist på jämställdhet. Därför är det extra glädjande att regeringen i budgeten storsatsar på jämställdhetsområdet. Faktum är att resurserna till jämställdhetspolitiken mer än tiodubblats jämfört med hur det var under den tidigare regeringen. föreslås ett anslag på . Vi har olika delmål som vi jobbar med. Regeringen har inom det första delmålet, som heter Jämn fördelning av makt och inflytande, bland annat inriktat sig på den ojämställda styrelserepresentationen i bolagsstyrelser. På den statliga sidan har man gått in och satsat på karriärutveckling. Regeringen har också beviljat medel för att samordna ett nationellt styrelseprogram för kvinnor. När det gäller det andra delmålet, om ekonomisk jämställdhet, har regeringen sagt att vi ska jobba med en jämställd arbetsmarknad. Därför har man lagt fram en skrivelse om det som heter just En jämställd arbetsmarknad regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet. Den har fyra inriktningar, nämligen att motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden, vilket vi har varit inne på här i debatten, främja jämställda villkor för entreprenörskap, jämställt deltagande i arbetslivet och jämställda arbetsvillkor. Det här är frågor som länge har lyfts upp i debatter, men hoppas jag att vi kan komma längre . Under den förra regeringen som leddes av Socialdemokraterna fanns väldigt många fina ord om jämställdhet, och det finns det här också, men det fanns kanske ändå inte så många konkreta förslag, och ofta fanns det inga pengar alls till det här arbetet. har vi fått flera handlingsplaner på jämställdhetsområdet från regeringen som till och med har kunnat hylla här , och det kommer också pengar med handlingsplanerna. När det gäller det tredje delmålet, Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, har SCB fått regeringens uppdrag att genomföra en tidsanvändarstudie av hur kvinnor och män fördelar sin tid på olika aktiviteter. De förslag som regeringen vill titta vidare på handlar förstås om regeringens jämställdhetsbonus, jämställdhet i skolan, främjande av kvinnors företagande och slutligen satsningen på forskning med . Men det handlar också om insatser för att minska kvinnors sjukskrivning och satsningar på kvinnor när det gäller att man ska minska våldet på arbetsplatser. I regeringens sista och fjärde delmål om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra vill jag här särskilt lyfta fram frågan om kvinnors utsatthet och det våld som kvinnor ofta drabbas av. I den nya handlingsplanen som regeringen kommit med om att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer har samtliga 56 åtgärder som lagts fram påbörjats. I den nya handlingsplanen som regeringen tagit fram för att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål har genomförandet av de beslutade 36 åtgärderna påbörjats. Båda de här handlingsplanerna kommer sedan att utvärderas av Brå, . Avslutningsvis vill jag också nämna regeringens arbete med jämställdhetsintegreringen inom offentlig sektor där 146 miljoner satsas för att all verksamhet i kommuner, landsting och stat ska bedrivas utifrån ett jämställdhetsperspektiv. har av regeringen getts i uppdrag att utveckla det arbetet. Sammanlagt kan man notera att regeringen har tillfört jämställdhetspolitiken motsvarande . Det är också bra att regeringen sagt att man ska återkomma med en redovisning av hur jämställdhetsmedlen har använts och resultatet av det. Många kvinnor och invandrare blir diskriminerade på arbetsmarknaden, vilket inte är acceptabelt. Vi har slagit samman de olika diskrimineringsombudsmännen till en DO. Alla känner inte till det arbete som DO bedriver och vet kanske inte vad man kan få hjälp med. Därför är det glädjande att regeringen har avsatt särskilda medel för informations- och utbildningsinsatser om den nya diskrimineringslagen. Regeringen säger också att man ska följa upp tillämpningen av den nya, sammanlagda diskrimineringslagen. Det gäller exempelvis ersättningsnivåer vid diskriminering, den straffåtgärd som man kan få om man diskriminerar, och det är bra. Att motverka diskriminering och rasism är viktigt. Därför höjs anslaget till olika organisationer som arbetar för att motverka rasism, homofobi och andra liknande former av intolerans. Sammanfattningsvis, herr talman, kan man notera att oppositionen saknar några verkliga alternativ i det här betänkandet till regeringens integrations- och jämställdhetssatsningar. Oppositionen verkar ha slagit sig till ro och verkar mest vilja att allt ska vara som . Jag anser, till skillnad från oppositionen, att regeringens budget är bra avvägd. Man har kommit med nödvändiga förslag till förändring på områden som inte fungerar bra . Jag vill härmed yrka bifall till regeringens budgetproposition, utgiftsområde 13, och yrka avslag på samtliga motioner. 105 () replik: Vi har inte slagit oss till ro i oppositionen, vill jag lova, varken på integrationsområdet eller på jämställdhetsområdet. Det kan jag lova med hull och hår. Vi socialdemokrater har i vårt budgetalternativ satsat en hel del pengar på mönsterarbetsplatser där vi har sett att kvinnors villkor blir mycket bättre. Man får den sysselsättningsgrad som man önskar i stor utsträckning. Man får en bättre lön att leva på, man får bättre arbetsvillkor och man får bättre hälsa. Det är något som vi tycker är jätteviktigt. Det här med att kunna ha en heltidstjänst är ett önskemål för många kvinnor och är också en av förutsättningarna för att kunna leva på sin lön oavsett om man är högavlönad eller lågavlönad men speciellt när man är lågavlönad. Jag undrar: Vad vill ni från göra för att kvinnor ska få denna möjlighet att få heltid? Vi har sett i medierna, både i går och , att i det borgerligt styrda tvingas sjuka jobba heltid. De kan inte jobba eller är så svårt sjuka att man inte vet om de överlever. Och friska som inget hellre vill än att jobba heltid tvingas till att jobba ofrivillig deltid. 106 () replik: Tack, , för de frågorna! Ja, det här med mönsterarbetsplatser är väl bra. Jag skulle bara vilja ställa en motfråga: Hur många mönsterarbetsplatser är det som ska tas fram i det socialdemokratiska förslaget? Vi har ju lagt fram en skrivelse där vi har slagit fast att vi ska jobba med precis det som tar upp, nämligen att motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden, främja jämställda villkor för entreprenörskap, jämställt deltagande i arbetslivet och jämställda arbetsvillkor. Det är vår målsättning, och det är det vi har lagt fast som olika mål som vi ska jobba med på olika sätt. Vi har ju redan förslag som vi tycker är bättre än Socialdemokraternas. Att man ska kunna leva på sin lön tycker jag också är jättebra. Det ska kvinnor kunna göra. När det gäller det här med rätten till heltid förstår jag det inte, för jag skrev ned vad sade. Du sade i debatten att i första hand ska parterna besluta om det här med heltid. Ja, men då har vi ju precis samma åsikt! Vi är inte emot att vissa kommuner inför rätt till heltid. Det är vi för. Men vi tror inte att vi kan gå förbi parterna och bestämma, därför att vi vet att vissa fackliga organisationer har ställt sig väldigt tveksamma till det här därför att det skulle innebära att en del jobb kanske försvinner. Det vet jag inte om är medveten om. När det gäller att sjuka tvingas att jobba heltid är det naturligtvis inte rätt. Det står att om man blir sjukare av att gå in i de här arbetsmarknadsåtgärderna ska man inte göra det, utan då ska man ha rätt till sjukpenning. Det står tydligt. Det står till och med i betänkandet som vi har jobbat med inför debatten . Det är självklart så att de som blir sjuka av att jobba inte ska göra det. Vid cancersjukdom kanske en del kan jobba om de har kommit tillbaka. Andra kan det inte, och detta måste läkare och tillsammans fatta beslut om. Jag kan inte gå in i enskilda ärenden, men det är viktigt att slå fast att sjuka människor inte ska drivas till ökad sjukdom. 107 () replik: fick jag i alla fall svar på att sjuka människor inte ska jobba heltid om de inte kan det på grund av sin sjukdom. får vi se om regeringen också ändrar i sitt lagförslag som man har beslutat. Det blir spännande att följa den utvecklingen. Angående mönsterarbetsplatser har vi inte precis specificerat hur många de ska vara. Det kan räcka till väldigt många, men det vi har skrivit klart och tydligt är att det är olika projekt som ska starta. är ett exempel på ett sådant projekt som verkligen har visat sig vara lyckosamt. Jag är osäker på om de har fått några statliga medel till det.