prot · GX0949 · 2009-12-14 00:00:00 — I och med detta avvecklas också stödet till Rikskonserter. Deras verksamhet har varit ifrågasatt inom delar av musikvärlden och har också debatterats i olika medier. Innan den nya plattformen kan införas ska en utredare bland annat föreslå vilka statliga insatser som bör göras på nationell nivå för att främja utvecklingen inom musikområdet. Utredaren ska också föreslå vilka av Rikskonserters nuvarande ansvarsområden som bör tas till vara i den nya plattformen. Utredningen ska ske skyndsamt och vara regeringen till handa senast . Vi fokuserar ofta på kulturens betydelse för människans psykiska välbefinnande. Det har framförts förut här. Många undersökningar har dock pekat på kulturens betydelse även för den fysiska hälsan. Människor som regelbundet tillägnar sig konstnärliga upplevelser lever och mår bättre än de som inte gör det. Även betydelsen av kultur både för den allmänna folkhälsan och i direkta vårdsituationer blir alltmer uppmärksammad. Många sjukhus och andra vårdinrättningar intresserar sig numera för kulturens möjligheter att påverka patientens hälsa. Såväl den nära kulturen, i form av böcker, konst och musik, som den yttre sjukhusmiljön, i form av arkitektur och inredning, påverkar både patienter och personal. De flesta konstformer manar till kommunikation och eftertanke. Konsten kan inbjuda till samtal i en påfrestande situation eller verka lugnande i en stressad miljö. En sjukhusclown som lockar till skratt kan vara ett väl motiverat inslag, likaså en musikterapeut i ångestdämpande verksamhet. Det är därför av stor vikt att även vi som beslutsfattare tar dessa nya erfarenheter till oss och låter det påverka våra politiska ställningstaganden. Därför är det mycket glädjande att regeringen har satsat projektpengar på försöksverksamheter, mer konkret nu också , en i och en i , där effekterna av kultur ska analyseras. Jag ser mycket fram emot slutsatserna av den utvärderingen. Alliansregeringen kan presentera en kulturproposition med nya mål som är tidsenliga och som svarar mot de behov som finns. Ett antal omprioriteringar görs för att svara mot de nya målen. Jag kan säga för min del att jag ser med tillförsikt fram emot att denna nya politik steg för steg ska genomföras inom kultursektorn. 67 Kulturminister (): Jag vill först välkomna delar av det kulturnätverk som jag förstått är på besök i . Än en gång står jag här och ska prata om våra kulturpolitiska förslag och prioriteringar. För utomstående som inte är helt bevandrade i arbete verkar det kanske lite märkligt att vi nu debatterar i stort sett samma frågor som vi gjorde . Jag tackar ändå för möjligheten att återigen få berätta om vad alliansregeringen åstadkommit på det här området. Jag skulle vilja börja med att läsa upp en del av ett tal som en av mina vänner höll : Ett rikt och nyskapande kulturliv tillsammans med ett levande kulturarv är viktigt för hela vårt land. Med utgångspunkt i kulturens frihet och egenvärde vill regeringen stärka kulturens och kreativitetens betydelse i samhället. En handlingsplan för de kreativa näringarna kommer att presenteras. I samband med budgetpropositionen presenterar regeringen en kulturproposition om inriktningen på den framtida kulturpolitiken. Barns och ungas möjlighet till kulturupplevelser uppmärksammas särskilt. Det sade statsminister i regeringsförklaringen . Min uppgift som kulturminister är att värna kulturen och dess betydelse, se till att kulturen tar plats och att fler får möjligheter till kulturupplevelser. Låt mig därför återigen kort nämna regeringens tre prioriteringar. Det är barns och ungas rätt till kultur, ett kulturarv för framtiden och förbättrade villkor för den nyskapande kulturen. Det är tre tydliga prioriteringar som har genomsyrat det arbete som vi har gjort . Reformer som har genomförts, satsningar och förändringar har haft sin utgångspunkt i våra prioriteringar. Det ger en trygghet och en stabil grund att stå på. Vi föreslår i propositionen nya kulturpolitiska mål. De nuvarande målen är delvis föråldrade. Vi har därför valt att förstärka kvalitetsmålet och har formulerat ett nytt mål om att särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. För den som har läst vår proposition framgår det också tydligt att vi betonar internationaliseringen. Etnisk och kulturell mångfald får allt större betydelse för kulturlivet, och det är viktigt att de förändringarna avspeglas hos våra kulturinstitutioner. När nästan var femte svensk har rötter i ett annat land får det stor betydelse för kulturarvet och vad det innebär att vara svensk. Vår viktigaste reform inom kulturpolitiken handlar om att stärka barns och ungas rätt till kultur. Att de tidigt och på egna villkor får möta professionella kulturskapare är det bästa sättet att utveckla bildning och kreativt tänkande. Som ny kulturminister fick jag ta över ett politikområde som inte hade förändrats nämnvärt . Det var av fastlåsta strukturer, av rädsla för att ompröva och förbättra. Det är ytterst märkligt, för kulturlivet hade inte stagnerat. Men politiken gick inte i takt med kulturlivet. Det var också därför som vi tillsatte en kulturutredning. Onödigt, verkar oppositionen tycka. Men det var fler än vi som uppenbarligen ansåg att man behövde se över och debattera kulturområdet. Det kom till och med en skuggutredning. Den omfattande debatt som har varit liksom alla remissvar visade hur stort behovet var av att få debattera kulturpolitik. Vi vågar förändra, förnya och omprioritera. Vi vill att vår politik ska skapa förutsättningar för kulturlivets utveckling. Vi kan glädja oss åt att vi i är aktiva kulturdeltagare. Jämfört med övriga länder i ligger vi i toppen. Men det räcker inte. Det är fortfarande många som av olika skäl inte får eller kan ta del av den kultur som finns. Vi vill att kulturen ska ta plats, att den ska ta mer plats. Det gäller självfallet i skolan men också i andra delar av samhället. Inom allianspartierna finns inte den beröringsskräck för att låta kulturen samverka med andra områden som så ofta har kännetecknat vänsterns kulturpolitik. Tvärtom menar vi att kulturen stärks av att den får ta plats även utanför den traditionella kulturpolitiken. Den kan bidra till nytt tänkande men också till nya jobb och nya företag. Vi satsar därför tillsammans med på att utveckla de kulturella och kreativa näringarna. Vi vill att kulturen ska vara en utmanande och dynamisk kraft. Genom att satsa fria pengar i Kulturbryggan stärker vi också den nyskapande kulturen. Det finns ett starkt engagemang, herr talman, för att utveckla kulturlivet, både lokalt och regionalt. Det vill vi ta vara på. För att flytta kulturen närmare medborgarna och öka det lokala och regionala inflytandet föreslår vi en ny modell för regional fördelning av statens stöd till kulturen. Vi är övertygade om att det leder till att fler kommer att vilja ta ansvar och bli delaktiga. I den rödgröna oppositionen påstår de gärna att de har mer pengar till allt, även till kultur. Men erfarenheter från perioder när de hade regeringsansvaret ger inget stöd för den uppfattningen. Alliansen däremot vill att kulturen ska utvecklas, för kultur är inte bara förströelse och allmänt välbefinnande. Kulturen är livsviktig och ett kitt mellan människor. Den är ett sätt att ge svar på de eviga frågorna: Vad går allting ut på? Vad innebär det att vara människa? Kultur har, som vi var inne på tidigare, aldrig funnits på den tio-i-topp-lista som väljarna förmodas sätta upp till valen, detta trots att vi lever i ett sekulariserat land och borde ha extra stort behov av att samtala om livets mening. Under mina som kulturminister har jag noterat att begreppet kultur ofta skapar problem. Det uppfattas alldeles för ofta som något svårtillgängligt och fint. Men om man pratar om bibliotekens öppettider, om konstverket som placerats vid busstationen eller om filmer som ska komma på bio visar det sig att engagemanget är stort. Många kallar det inte alltid för kultur. Spelar det någon som helst roll? Men det är åtminstone en förklaring till varför begreppet kultur inte har blivit en valfråga, trots att människor sällan kan tänka sig att bo, leva eller verka på en plats där det inte finns kultur i denna vida mening. Kultur är livsviktigt. Det är därför kulturinstitutioner attackeras tidigt under krig. Genom att sätta kyrkor, museer, bibliotek och minnesmonument i brand smular man sönder motståndet. Man slår mot folkets själ. Det vet soldater och vandaler intuitivt, även om de kanske aldrig har besökt ett bibliotek eller lyssnat på en konsert. De vet hur man smular sönder motståndet. , herr talman, är kulturhuvudstad. Före kallades staden för . av befolkningen hade judisk bakgrund och kulturlivet blomstrade. När nazisterna kom spärrades den judiska befolkningen in i gettot under vidriga förhållanden innan man mördade dem. i gettot höll de fast vid kulturen. De grundade ett bibliotek, två orkestrar, två körer och en teater. Jag besökte och såg detta. Vad säger det här? Jo, kulturen visar på civilisationens plats i samhället. Det är därför regeringen nu går vidare i arbetet för att låta kulturen ta den plats i samhället som den är värd. Det är tid för kultur. 68 () replik: Jag tänker ta upp en tråd. Det riktades kritik mot att kulturutredningen inte ägnade sig speciellt mycket åt den digitala evolutionen. De här nya formerna ger nya möjligheter till yttrandefrihet. Kulturministern talar om att våga förändra och våga förnya. Då kommer jag osökt att tänka på just hur man förvaltar den digitala utvecklingen. Vi har kommit med ett förslag om att utreda frågan om digitala bibliotek. EU är ju inne på den linjen. Vi har också frågan om digitaliseringen av biograferna och frågan om att minska den digitala klyftan mellan människor som inte behärskar den digitala tekniken och dem som behärskar den genom att satsa pengar på folkbildning. Hur kommer det sig då att denna viktiga fråga inte behandlas i den kulturpolitiska propositionen. Hur har ni resonerat i det sammanhanget? 69 Kulturminister () replik: Det är riktigt att kulturutredningen har lyft upp digitaliseringsfrågan, och vi följer också upp den i vår proposition. inleds faktiskt den första konferensen mellan ett stort antal kulturinstitutioner om ett uppdrag som ska utföras om hur man ska stärka just digitaliseringen, så det arbetet är redan på gång. Jag är glad över att också tar upp Europeana, för det är en fråga som även kommer att behandlas av kulturinstitutionerna . 70 () replik: Då vore det bra om kulturministern kunde ta till sig önskemålet, kravet eller förslaget på att tillsätta en utredning för att inrätta digitala bibliotek även i . Jag vill ställa ytterligare en fråga. Kulturskaparnas ekonomiska och sociala villkor finns också nämnt i detta sammanhang. Vad jag minns fick jag inget svar på Statens pensionsverks överraskande krav på för landets scenkonstinstitutioner. På vilket sätt håller på att arbeta med denna stora, akuta och svåra fråga när det gäller de ekonomiska förutsättningarna ute i landet? 71 Kulturminister () replik: Det är intressant att efter att ni har kritiserat oss för att vilja ha fler utredningar är det första som föreslår en ny utredning på digitaliseringsområdet. Jag kan bara upprepa det jag sade, att det är ett uppdrag som gått ut till ett stort antal institutioner som rör just digitalisering. Det är ett uppdrag som också kommer att få när det handlar om biblioteksområdet. När det sedan gäller pensionerna vet att den här frågan har diskuterats och att det finns en hel del underlåtelsesynder från den tidigare mandatperioden. Det bekymmer som en del institutioner har fått måste grunda sig i avtal som är slutna under den förra regeringen, eftersom det var . Det är riktigt att haft stora svårigheter att räkna fram pensionerna, och det är minst sagt ett bekymmer för oss alla, inte minst för institutionerna. Det var därför det var så viktigt att vi fick till stånd utredningen om pensionsvillkoren för de statligt stödda institutionerna, framför allt de som arbetar inom dans, musik och teater. Den har varit ute på remiss, och remissrundan avslutades för ungefär en månad sedan. Så regeringen har arbetat aktivt med frågan. Och de förslag som har lagts fram har också välkomnats av större delen av sektorn. 72 () replik: Jag skulle vilja återgälda julklappsboken från kulturministern och ge någonting som kan komma till pass, Kulturkompassen, kulturpolitiska program. God jul och gott nytt år! 73 () replik: Jag vill klargöra för alla lyssnare att alla partier i är för en regionalisering. Men det jag vill diskutera är regeringens förslag, portföljmodellen, som egentligen inte är ett förslag , för som vi sade tidigare pågår en utredning om den. Kommuner och Landsting har skickat ut en förfrågan till landets alla 290 kommuner. Det första de kan konstatera är att kommunerna inte svarar på enkäten. Bara 186 av 290 kommuner har svarat, och de är naturligtvis lite bekymrade över att kommunerna inte har det där jättestora intresset. Sex av tio kommuner menar att kraven på de egna tjänstemännen och politikerna ökar i hög eller mycket hög grad. På motsvarande sätt menar nio av landets landsting att kraven ökar. Kraven handlar om resurser, samordning, struktur och kompetens. Jag undrar lite hur ministern har tänkt att portföljmodellen ska sjösättas i och med att allianspartierna är så jättepositiva, men de verkar inte ha så mycket kontakt nedåt. Som jag sade tidigare förordar vi någonting som kommer underifrån och inte överifrån just för att förutsättningarna i kommunerna och regionerna är så olika. 74 Kulturminister () replik: Vad förespråkar och vad Socialdemokraterna förespråkar är inte riktigt samma sak, även om man med läpparna bekänner sig till regionaliseringen eller portföljmodellen. Jag vet inte vad det är för enkät som hänvisar till. Jag har inte sett den. Däremot har jag haft ett antal möten med företrädare för , Kommuner och Landsting, där man vittnar om ett stort engagemang både hos SKL och hos dem man representerar just för att kulturen ska kunna ta mer plats på lokal och regional nivå, vilket vi kunnat glädja oss åt. Dessutom framhålls i de runt 500 remissvar som vi har fått in på kulturutredningen just detta med regionalisering genom att kommunerna och landstingen får ett ökat engagemang och ökade möjligheter att påverka. Och det är någonting som jag vet att även bejakar, så jag förstår inte riktigt kritiken här. Snarare borde ni välkomna detta. Men det finns ett antal frågeställningar. Det är också därför som landshövding ska komma fram till hur den här dialogen ska se ut mer i detalj, så att inte de frågetecken som och kanske några andra har ska finnas kvar. 75 () replik: Kritiken bygger på att ni inte vet exakt vad ni vill. Det här är en skrift från Kommuner och Landsting, och jag vill gärna läsa innantill ur den: En verklig farhåga kring portföljmodellen finns dock och den handlar om resurser, från två perspektiv. För det första när det gäller pengar som kommer från staten: kommer mer krävas med mindre eller lika mycket pengar? För det andra är det uppenbart att resurser internt kommer att krävas: kommer dessa ökade kostnader att tas på bekostnad av vad som går till kulturmiljöer och kulturverksamheter? Det är den ena farhågan, att det kommer uppifrån och att kommuner och regioner inte vet vad som kommer. Den andra farhågan är det man läser i tidningarna, till exempel att ska spara i . Mottagaren har inte det kulturintresse som kulturministern tror. Jag menar att den här modellen inte är bra eftersom den kräver att mottagaren ska ha en viss förmåga. Modellen verkar inte vara optimal. Den kräver mer av de svaga regionerna som inte har samma förutsättningar som , och , som är moderatlett och inte verkar vara så intresserat av kultur. 76 Kulturminister () replik: Jag vet att engagemanget för kultur är väldigt stort i . Dessutom har kulturbudgeten här ökat. Att man gör vissa omprioriteringar tror jag absolut är i sin ordning, även om jag inser att Vänstern inte gillar att man förändrar. Med portföljmodellen befinner sig regionerna i olika situationer. måste bestämma sig. Hon säger å ena sidan att det på sina håll inte finns något engagemang, vilket jag tror att det gör, å andra sidan säger hon att man inte får börja uppifrån utan att man måste börja lokalt. Antingen finns det ett engagemang eller också finns det inte. Man befinner sig i olika faser. Några regioner är långt framme och har tryckt på för att få de här ökade möjligheterna, i andra är man fortfarande lite mer vilse. Det är skälet till att portföljmodellen inte kan införas över hela landet. Man får lära av varandra. De fyra regioner som har visat störst intresse för att gå ut , det vill säga , , och , har också goda förutsättningar för detta. Jag är övertygad om att de övriga delarna av landet kommer att följa efter . 77 () replik: Jag vill tala om för den publik som till äventyrs inte var här att vi har haft en del av den här debatten förut. Om kulturministern återkommer till några av ämnena vill jag be om ursäkt för det. diskuterar vi kulturutredningen, kulturpropositionen och det beslut som ska följa på det. Kulturministern höll ett ambitiöst anförande som berättade om så oerhört mycket som ska ske på grund av detta. Jag ska läsa upp beslutsorden ur den proposition som kulturministern har lagt fram och som ska bygga denna gloriösa framtid. Det är fyra saker som ska ske. Man ska upphäva, man ska förändra, man ska upphäva och man ska avskaffa. Det är de fyra beslutsord som ska klubba eller kanske eller i övermorgon. Det är med de fyra orden upphäva, förändra, upphäva och avskaffa som detta stora uppbyggnadsarbete ska ske. Jag säger det för att visa på trovärdigheten i det pretentiösa tonläge som har haft. Kulturministern säger att regeringen har tydliga prioriteringar och att kulturarvet är ett tydligt område. Genom dessa tydliga prioriteringar ska man se till att kulturlivet tar plats. Det finns utrymme för reformer och satsningar inom prioriteringarna. Jag ska berätta hur dessa reformer och satsningar ser ut när det gäller det prioriterade området kulturarvet. Jämfört med den budget som den här regeringen tog över har satsningen på kulturarvet minskat , motsvarande 125 miljoner. Satsning plus reform är lika med minus när inflationen är bortdragen och man har rensat bort anslag. Det speglar alltså reformer och satsningar. Jag vill påminna om de orden. Det innehåller också en mycket kraftig höjning av statsbidragen till kyrkan som är ett tioårigt avtal mellan den gamla regeringen och kyrkan. Resten är alltså en ännu större minskning. Det kallar regeringen för satsningar och reformer. 78 Kulturminister () replik: Jag blev inte riktigt klok på vad egentligen ville. Man kan läsa saker som man vill. Det fanns någon som läste på ett märkligt sätt. Jag förstår inte riktigt vad kritiserar. Jag fick höra att det var en mycket ambitiös genomgång av det vi ska genomföra, sedan var det plötsligt ingenting. Det är något som är fel i genomgång. Jag tycker att man har använt sin tid i opposition väldigt dåligt. Oppositionen visar upp en otrolig beslutsångest. När vi ser på reaktionerna i motionerna på kulturpropositionen handlar det om: förändra ingenting, förändra inte de tre r:en, förändra inte målen, var försiktiga med regionaliseringen, utred mer, förändra inte fonogramstödet, rör inte Caprice, gör inga förändringar av inkomstgarantin utan att först utreda ännu lite mer, rör inte kulturtidskrifterna. Är det den framtida socialdemokratiska och rödgröna kulturpolitiken? Jag kan inte kalla den ambitiös, den präglas snarare av rädsla, beslutsångest och tillbakablickande. 79 () replik: Vi har bakom oss en mandatperiod som är förlorad för kulturpolitiken. Ingenting har hänt. utredande har inte lett fram till beslut de skjuts fram till nästa mandatperiod. Jag vill påminna om den enormt intensiva reformprocess vi hade med regioner och landsting som fick ta över viktiga samhällsfunktioner inklusive kulturen med moderat motstånd. Jag vill också påminna om att till ville avskaffa ; man ville avskaffa landstingen. Det är nu basen för hela det moderata reformarbetet. Jag tycker att det är välkommet, men man lyckas inte ta ett enda steg framåt. Man har bara hittat på ett ord. Det står ingenting om hur det ska gå till. utredande tillsätter man en moderatkompis att utreda till för att berätta hur det ska gå så att man under nästa mandatperiod kan fatta beslut om att gå vidare med detta som vi inledde . Det tycker jag är passivt. Det tycker jag är handlingsförlamning, och det tycker jag är konservativt. Det kanske är det som är grejen. Om det kan tolkas som att nu är ombord på tåget när det gäller att vi ska ha landsting och regioner, att de ska få mer makt inte mindre och att vi ska decentralisera kulturpolitiken får man vara glad för det lilla. försöksverksamhet var det nu dags för ett rejält steg framåt. Jag sade i mitt inledningsanförande hur jag tyckte att det skulle gå till. ingår också att den här regeringen inte har lyckats visa en prioritering av kulturen. Kulturen har en förlorad mandatperiod. Kulturen har fått backa för att andra områden har gått före. Det är inga nya pengar och inga nya reformområden. Att kulturarvet minskar beror ju på att kulturministern har fått finansiera satsningen på barnen. Det har hon gjort genom att dra ned på sitt eget favoritområde kulturarvet, som hon i opposition har krävt mer och mer resurser till. använder hon själv det som mjölkko för andra angelägna områden, för hon har inte lyckats skaka fram några nya pengar. 80 Kulturminister () replik: Det spelar kanske inte så stor roll om vi står här och bollar siffror. Andra, utanför , har räknat på detta och kommit fram till att de borgerliga kulturbudgetarna faktiskt har varit större än de socialdemokratiska var. kan skaka på huvudet hur länge han vill. Det är inte vi som har räknat fram det, det är andra. Hur vill Socialdemokraterna, förändra? Man vill inte förändra alls. Man tycker att allt var bra som det var. Det gäller de kulturpolitiska målen, det gäller strukturerna, det gäller myndigheterna. Rör ingenting, förändra ingenting, ge inga nya uppdrag, se inte över några förordningar. Låt det förbli vid det gamla. Jag tycker att det är att sticka huvudet i sanden. Vi har ett kulturliv som utvecklas starkt. Men vi måste ha en politik som också går i följe med detta, så att de kan förstärka varandra. Jag tycker inte att det är någon förlust att vi har lyckats få in kulturen som ett viktigt område inom arbetsmarknadspolitiken och att vi nu alltmer närmar oss område. Kultur lyfts också fram i biståndsarbetet när man talar om demokratiutveckling i den nya biståndspolitiken. Tillsammans med ser vi potentialen hos de kreativa näringarna. Jag tycker att det är en framgång, och jag är mycket glad och stolt över det som vi har kunnat uträtta på bara . Det är en nytändning för kulturen. 81 i (s): Biblioteken är bland de mest populära kulturinstitutionerna bland människor i . I vissa kommuner står biblioteken för den enda offentliga plats där man kan ta del av verksamheten utan att det kostar någonting. Det är en samlingsplats för många där man inte bara kan låna en bok utan också ta del av till exempel dagstidningar, tidskrifter, samhällsinformation, läsestunder och studiecirklar. På vissa håll i landet kan man faktiskt träffa sin egen lokala riksdagsledamot i riksdagshörnorna. Med andra ord är våra bibliotek kreativa mötesplatser och en enorm resurs i samhället. har regeringen tillsatt en utredning för att se över bibliotekslagen. Det är en lag som infördes för att stoppa biblioteksnedläggningar under 90-talskrisen. Jag är glad över att denna lag kom till. Speciellt när vi vet att många kommuner har det tufft ekonomiskt är det oftast just verksamheter inom kulturområdet som får stryka på foten. I propositionen Tid för kultur står det att utvärderingen inte kommer att innebära några grundläggande förändringar i villkoren för biblioteksverksamheten. Utredningen ska presenteras .