prot · GW0977 · 2009-02-25 00:00:00 — Jag ska vara mycket konkret beträffande den sista frågan, huruvida regeringen kommer att öka antalet utbildningsplatser, i den bemärkelsen att vi alltid måste ha en beredskap för hur situationen på arbetsmarknaden är i . Det finns många förståsigpåare, tyckare och analytiker som gör bedömningar av hur länge krisen kommer att hålla i sig, hur länge lågkonjunkturen varar, innan det börjar vända uppåt igen, men det kan vi inte veta säkert. Man kan i och för sig göra som en del inom oppositionen vill, att använda alla pengarna nu till att gå in i fordonsindustrin och så vidare. Vi vet inte hur länge krisen håller i sig, och därför kan det mycket väl komma ytterligare stimulanser från regeringens sida. Ytterst är det dock inte jag som fattar de besluten eftersom jag sitter i denna församling. Vi har i fattat beslut om 8,3-miljarderspaketet som presenterades av och statsminister . Det innebär 1 000 fler platser i , 2 000 platser och 1 000 platser . Om man lägger till de ökade satsningar vi gör på platser i yrkesvux handlar det om 3 200 platser , 3 900 platser och 1 000 platser . Dessutom möjliggör man för dem som går yrkesvux att få det högsta beloppet i studiemedel. Visst har vi gjort betydande insatser! 141 () replik: Även om ni, , inte kommer upp i samma stora antal utbildningsplatser som vi har ni skapat fler platser. Det måste jag hålla med om. Å andra sidan började ni mandatperioden med att dra ned alldeles kopiöst på antalet utbildningsplatser. Socialdemokraterna vill ha betydligt fler utbildningsplatser än den moderata regeringen eftersom vi är övertygade om att det är helt rätt att investera i människors utveckling. Att utbilda sig under en lågkonjunktur är ett bra sätt att möta alla varsel och all den arbetslöshet som drabbar och som, vad jag förstår, kommer att drabba . Att utbilda sig är en mycket viktig förutsättning för att kunna vara förberedd när de nya jobben kommer. Eftersom ni inte har alla de utbildningsplatser som vi har, och som skulle behövas nu och över sommaren, har jag en fundering. Med facit i hand hade det inte, , varit bättre att skapa tillräckligt med utbildningsplatser i stället för att sänka skatten för de redan välbesuttna? 142 () replik: Vår uppfattning är att man måste kunna hålla flera bollar i luften och kunna genomföra olika reformer. En del tar , andra tar . Under den pågående krisen har vi genom de paket som regeringen lagt fram ökat antalet med tusentals platser totalt för yrkesvux och yrkeshögskola. Det är sant att regeringen minskade på antalet platser tidigare. Vi dimensionerade ned en aning på komvux och annat, inte minst anslagsmässigt. Det var när konjunkturen var hög och det såg avsevärt bättre ut, alltså före krisen. På det sättet har alliansregeringen egentligen en liknande attityd som den tidigare socialdemokratiska regeringen hade då man i en rad statsbudgetar efter varandra drog ned på anslagen till komvux. Det berodde på att arbetsmarknaden såg ut som den gjorde. Det betyder inte, vill jag understryka, att vi ska se på utbildningssystemet enbart som någon sorts konjunkturregulator. Det handlar inte om det utan om att man på marginalen kan dimensionera utbildningen så att människor som varslas och sedan friställs snabbt ska kunna få en utbildningsplats och omskola sig. Det är mycket viktigt. Avslutningsvis, fru talman, vill jag verkligen poängtera att i kammaren och i debatten om den ekonomiska nedgången och krisen försöker man givetvis, det ligger i politikens natur, att på olika sätt övertrumfa varandra vi vill ha några fler platser än ni och så vidare men i grund och botten har vi också att ta hänsyn till något annat, nämligen kvaliteten i utbildningarna. Därmed hamnar i samma sits som , det vill säga att man, med tanke på era ambitioner, kommer att få svårt att hitta praktikplatser för att kunna upprätthålla den höga kvaliteten i utbildningarna som trots allt är nödvändig. 143 (): Jag vill gärna börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag tillåter mig att inleda med en kort historisk tillbakablick. beslutade den dåvarande borgerliga regeringen om direktiv för en utredning om kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning. Utredningens uppdrag var bland annat att definiera behovet av kvalificerad yrkesutbildning på eftergymnasial nivå, bedöma behovet av avgränsningar mellan den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen och andra utbildningssektorer samt lämna underlag till ställningstagande i fråga om strukturen för den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen. överlämnades betänkandet eftergymnasial yrkesutbildning. Där föreslogs att en parallell organisation för kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning vid sidan av högre utbildning skulle inrättas. Denna borde benämnas yrkeshögskola för att markera att det rörde sig om en alternativ studieväg som var likvärdig med, men väsensskild från, akademisk högskoleutbildning. Utredaren föreslog att vissa kompletterande utbildningar och kommunala påbyggnadsutbildningar skulle överföras till . Det föll på den socialdemokratiska regeringen att tillvarata utredningens förslag, och formen KY, kvalificerad yrkesutbildning, infördes. var naturligtvis principiellt positiva till varje försök från statsmakternas sida att lyfta upp den praktiska kunskapen. Vi var stolta men inte nöjda. Att utformningen av den yrkesutbildning som skedde genom KY inte fick tillräckliga förutsättningar insåg inte bara vi utan även hela utbildningsutskott. enades därför samtliga partier i utskottet om att den eftergymnasiala yrkesutbildningen behövde ses över. Kritiken handlade framför allt om att det var svårt att få ett helhetsgrepp om alla eftergymnasiala yrkesutbildningar. , kommunerna, högskolorna, studieförbunden, folkhögskolorna och privata utbildningsanordnare är exempel på aktörer som kunde erbjuda yrkesutbildningar till personer med gymnasiekompetens. Det var bra även om det var en omvändelse under galgen då det var Socialdemokraternas svala satsning på akademisk högskola och njugga syn på yrkeskunskap som hindrat vårt land från att få en väl fungerande yrkesutbildning, något som borde ha skett för länge sedan. Alltsedan den förra borgerliga regeringen började fundera i dessa termer och en utredning tillsattes har tillsammans med kollegerna i alliansen ihärdigt och konsekvent verkat för att en yrkeshögskola ska inrättas. Det är därför med extra stor glädje jag deltar i den här debatten och det kommande beslutet. Principen om en yrkeshögskola är helt riktig ur flera synvinklar. Det är rätt att satsa på yrkeshögskola eftersom bristen på kompetent arbetskraft varit ett problem som hindrat företagsexpansion. Det är rätt att inte uppfinna hjulet igen utan i stället bygga vidare på den goda erfarenhet som vi har av bland annat KY-utbildningarna, vilket nämnts tidigare. Det är rätt att ge den kvalificerade yrkesutbildningen en sammanhållen form som inte bara är tydligare utan också innehåller en ökad rättssäkerhet jämfört med KY-utbildningen. Det är rätt att inte bara framhålla den akademiska högskolan som en kungsväg till självförverkligande och utveckling. Det är rätt att ge det lokala och regionala näringslivet möjlighet till kvalitetssäkrade utbildningar som svarar mot företagens behov, inte minst i det konjunkturläge vi befinner oss i . Vi har tidigare i debatten hört mer i detalj från både opposition och majoritet om alla goda förslag som propositionen innehåller. Det är en enig allians som lägger fram förslaget. Frågan är i vanlig ordning vad oppositionen presenterar för alternativa förslag. Vi får som vanligt börja med att konstatera att det inte finns någon riktigt klar linje. Man är välvilligt inställd, men gnölar man lite på kanten. Tre partier, tre reservationer. Trots att reservationerna från s, v och mp har snarlika ordalydelser finns det avgörande skillnader. Socialdemokraterna och skriver om broar mellan utbildningar, medan i stället framhåller avgiftsfriheten i sin reservation. Betyder det att avgiftsfriheten är oviktig för Socialdemokraterna och och att broar mellan utbildningar är oviktiga för ? Om svaret är nej, varför har ni då inte enats om en gemensam skrivning? Det undrar vi förstås. Det är lite tröttsamt att i reservationer återigen läsa Sagan om den borgerliga regeringen som skar ned komvux. I tidigare debatter har vi vid ett flertal tillfällen även i den här debatten har mina kolleger i alliansen gjort det lyft fram det faktum att den socialdemokratiska regeringen levererade men i takt med minskade behov drog ned satsningen år utan att ett pip från Socialdemokraterna över huvud taget hördes. Den utvecklingen hade man tänkt fortsätta med om man hade vunnit valet. Det framgick tydligt av vårpropositionen . Den borgerliga regeringen gör alltså precis vad den socialdemokratiska regeringen också hade tänkt göra i ett läge då konjunkturen var på topp. Jag är glad för att vi nu i opposition och i regeringsställning äntligen kan genomföra den principiellt viktiga och mycket efterlängtade , som mitt parti konsekvent har verkat för . Vi har inte varit ensamma, utan haft gott stöd av våra allianskolleger. Alliansen är i fråga efter fråga enad. Det är lite mödosamt att vara i opposition, speciellt när man har svårt att samla sig till gemensamma motförslag. Att ha tydliga förslag och tydliga alternativ till det som inte upplevs fungera tillräckligt bra är, kan jag avslöja, en ganska framgångsrik väg för att åstadkomma positiva förändringar. Oppositionen uppehåller sig vid ett starkt avgränsat antal frågor. Utöver ja till regeringens förslag undrar vi än en gång vad ni egentligen vill. Hur ska ni lyckas enas till ett trovärdigt alternativ i utbildningspolitiken? Vi väntar med spänning på alternativa förslag inom det här området också. 144 () replik: Jag tycker att du säger många kloka saker, . Däremot glömde du bort att tala om varför majoriteten i förhållande till oss vill ha så väldigt få utbildningsplatser. Du glömde när du pratade om komvux att tala om varför ni fullständigt slaktade komvux när ni började er mandatperiod. Det blev nästan ingenting kvar av det. Men de frågorna kanske du kan komma in på. För oss socialdemokrater är det viktigt att gymnasieutbildning ger behörighet för att kunna studera vidare inom . Det var det jag ville prata lite grann om. Vi vet att det är viktigt att det finns broar mellan olika utbildningsformer och att det ger människor möjlighet till utbildning och kompetenshöjning samt att under yrkeslivet kunna byta yrkesinriktning om det krävs eller om det önskas. Det finns många otydligheter i den moderata regeringens proposition om som borde förtydligas. Vi har fått väldigt få svar . Men det här kanske vi kan få svar på. Kommer alla elever som genomgått gymnasieskolan att ha behörighet att söka vidare till ? Det är en väldigt viktig fråga. Kommer kraven för att studera vid yrkeshögskola respektive högskola och universitet att skilja sig åt? 145 () replik: Som jag sade tidigare i mitt anförande gör alliansregeringen precis det som den socialdemokratiska regeringen gjorde. Man anpassar nämligen antalet utbildningsplatser till efterfrågan. Vi har all respekt för skattebetalarnas pengar och vill inte göra om det misstag som Socialdemokraterna gjorde , då man stod med tomma utbildningsplatser på våra högskolor och universitet. Det finns ingen anledning att göra så. Däremot har vi sagt att utbildning naturligtvis är någonting som nogsamt ska följas. Man ska beakta det konjunkturläge som råder. Vi har stort fokus på detta. När vi lade fram budgetpropositionen var vi tillsammans med resten av världen i det läge som då rådde, , en aning mer optimistiska. Det visade sig att utvecklingen sedan kom att bli en annan. Vi följer detta nogsamt. Vi kommer om behovet påkallar att öka ytterligare. Vi börjar med ett stort antal platser, men vi kommer att följa utvecklingen nogsamt på området. 146 () replik: Är utbildningsplatserna anpassade? Vi håller på att gå in i en nationell kris, för att citera finansministern. Jag tror att det kommer att behövas betydligt fler platser än majoriteten har tagit fram. Hur som helst: För oss socialdemokrater är det viktigt att det inte blir en massa stängda dörrar för den som vill studera vidare efter avslutad gymnasieutbildning eller för studier senare i livet. Det är därför jag ställde frågan . Vi tycker att det är viktigt med växelsamverkan mellan olika utbildningsformer på eftergymnasial nivå, så att studerande kan röra sig mellan olika utbildningsformer. Jag funderar givetvis på vem det är som tjänar på stängda dörrar eller upplevda hinder för att studera vidare. Jag hoppas att jag kan få beskedet att det inte kommer att bli så. Hur ser den borgerliga majoriteten på kraven och förutsättningarna för att kunna växla mellan olika utbildningar? Hur ser de ut egentligen? Kommer det att bli så att vissa kommer att lämnas utanför när det gäller att kunna studera vidare? Jag fick höra tidigare att det kanske kommer att bli en utvärdering och en kvalitetssäkring av utbildningssystemen. Jag skulle nog vilja säga att det verkligen kommer att behövas. Jag vill säga en sak till när jag ändå har ordet. Varför är konsekvenserna av att ha en respektive två examina inte tydligt genomlysta? 147 () replik: Att Socialdemokraterna vill ha extra jämfört med allt vad regeringen gör har vi sett . Min egen partiledare uttryckte sig på följande sätt: Att titta på budgeten tillsammans med Socialdemokraterna är som att stå vid korvmojen och lyssna på dem som står bakom och beställer extra . Det är väl lite så. Vi lägger fram ett förslag ni säger: extra! Vi lägger fram ett annat förslag ni säger: extra! Vi säger att det här förslaget är en början. Sedan kommer vi att följa utvecklingen och är beredda att justera det. Det är vårt sätt att försiktigt och varsamt hushålla med skattebetalarnas pengar. Vi vill inte ställa någon utanför. Däremot vill vi skapa individuella alternativ och ett knippe av möjligheter där olika typer av kunskap ska lyftas och premieras. Det kallar vi inte att ställa någon utanför. Det kallar vi att inkludera och skapa goda förutsättningar oavsett vad man har med sig in i livet. Vi vill inte exkludera. Vi vill inkludera så många som möjligt med ett knippe av valmöjligheter och alternativ. 148 () replik: När jag lyssnar på funderar jag över det där med historieskrivning. Visst var det så att de socialdemokratiska regeringarna successivt drog ned på komvux efter . Men ute i var alla kommuner chockade över de nedskärningar på komvux som alliansregeringen genomförde direkt efter valet. Det är bara att fråga kommunchefer och utbildningschefer. Se på , som har borgerligt styre, som hade väldiga problem eftersom efterfrågan ökade och man inte kunde tillfredsställa den. Visst planerades en fortsatt nedskärning, alltså en minskning av antalet platser, men alliansen toppade den med råge och chockade kommuner. Det är också intressant att vi i princip är överens men att alliansregeringen än en gång visar sin oförmåga att samarbeta med partier utanför alliansen. har jag en fråga som jag har varit inne på tidigare. Jag har fått signaler från KY-utbildningar det handlar om utbildningar som vill in i KY eller i respektive yrkeshögskolesystem om att de inte får några svar. De hänger i luften, så att säga. När kommer detta att bli tydligt? Vad kommer alliansen att göra för att de utbildningar som vill starta ska få svar så snabbt som möjligt? Eller har man som vanligt haft så bråttom att sätta i gång saker att det inte finns någon struktur kring det hela och att verksamheterna inte får besked? 149 () replik: I princip är vi överens, , och det är vi väldigt glada över. Sedan hade det varit trevligt om ni när ni i princip är överens med oss också kunde tillstyrka ett eller annat av våra förslag, men jag förstår att det är önsketänkande. Vi får se. tycker att vi är otydliga gentemot olika utbildningsanordnare som står och väntar på att få erbjuda dessa utbildningar. Det är ett ganska stort beslut som vi nu fattar. Det är en ganska stor förändring. Vi synkroniserar och sammanför alla dessa olika utbildningar under ett paraply. Det har varit extremt spretigt tidigare. Vi skapar också en ny myndighet som kommer att ha ansvar både för kvaliteten och för att godkänna de olika utbildningarna. Det är ganska självklart att vi inte kan föregripa myndighetens beslut genom att i förväg lova vissa utbildningar. Vi sätter upp ramarna med stor respekt för myndigheten som sedan kommer att fortsätta arbetet, nogsamt följa utvecklingen på arbetsmarknaden och också följa upp och granska de kommande utbildningarna. Den respekten hoppas jag att även kan ha. 150 () replik: Visst har jag respekt för att det krävs tid för att få i gång det nya arbetet på myndigheten. Men problemet är att det finns verksamheter som helt enkelt hänger i luften och där man inte får klara besked. Gång på gång utmärks den här regeringen av att man har väldigt bråttom. Man verkar liksom jagad av något som jag inte vet vad det är. I vilket fall som helst verkar man inte ha något långsiktigt tänkande som gör det möjligt att skapa myndigheten, få i gång rutinerna och så vidare och ha en viss överlappning så att verksamheterna kan känna sig trygga. Den implementeringstiden verkar alliansregeringen inte riktigt få till. Jag vet inte vad det är som jagar er så att ni måste få till alla förändringar inom . Det verkar vara något som gör er osäkra . Vi vill ju ha , så det är inte det som är problemet. Men vi vill att detta ska ske på ett bra sätt. Där verkar det inte finnas tålamod från regeringens sida. Får inte ni också dessa signaler från verksamheten? Jag får dem i alla fall. 151 () replik: Vi lyssnar naturligtvis på både näringslivet, verksamheten och utbildningsanordnare, och vi roar oss också då och då med att lyssna på oppositionen. Lyssnar man på oppositionen kan man också möjligen dra en annan slutsats. Enligt har vi för bråttom, alldeles för bråttom. Enligt Socialdemokraterna går det alldeles för långsamt. Då kan man tycka att vi borde vara ganska bra ute. Jag drar slutsatsen att vi har hittat en bra medelväg där det går ganska lagom. Vi kommer med stort förtroende för den nya myndigheten att veta att fokus kommer att vara på arbetsmarknaden, på behovet, på näringslivet och på de människor elever, ungdomar som är på väg in i den nya . Vi ser fram emot detta. Vi ser fram emot myndighetens beslut och mot att äntligen ha en yrkeshögskola som är både kvalitetssäkrad och arbetsmarknadsanpassad. 152 (): Det finns ett fantastiskt samhälle i nordvästra som heter . bedrevs där flygutbildning genom . Någon har kanske sett filmen som en snö, som handlar om och om första kvinnliga pilot. etablerade sig Kungliga på . Min farfar var med från början. ligger mellan och , och det läget gör att man nästan i vilket väder som helst, även med oerfarna piloter, kan starta och landa. är unikt med sina fyra parallella banor. Trots att nu är borta är det fortfarande en av största flygplatser i flygplansrörelser räknat. En flygplansrörelse är när ett flygplan går upp eller ned. En gång var den militära flygutbildningen den enda avancerade pilotutbildning vi hade i landet. Det innebar att försvaret utbildade piloter till sig självt, men också piloter som senare sökte civil anställning hos i första hand SAS. Det var ungefär som att utbilda bilförare till Formel 1-förare och att de sedan kör buss i hela sitt liv. Därför startades Trafikflyghögskolan, TFHS, med finansiering både från försvaret och från SAS. Det har runnit mycket vatten under broarna . Den militära flygskolan har lämnat både och, senare, . SAS har slutat betala, men kvar finns TFHS. Det är en flygutbildning med som huvudman. Den är jättebra. Tyvärr är den också jättedyr. En elev där kostar medan en elev på en annan pilotutbildning i kostar . Det är svårt att försvara den dyra utbildningen i , i synnerhet som piloterna på den billigare utbildningen är lika attraktiva på arbetsmarknaden. Många av dem som utbildas i finns inte ens kvar som flygande när man ser var de har fått jobb efter sin examen. Den utredning som föregick dagens betänkande föreslog att staten enbart skulle finansiera en tvåårig utbildning till så kallad ATPL-behörighet. Det utesluter TFHS och dess akademiska utbildning. Men det förslag som finns i betänkandet är tyvärr inte sådant, utan är TFHS, och med i spelet. Man ska komma ihåg att det var Socialdemokraterna som under stora protester inte minst från oss moderater lade ned den militära flygutbildningen på och flyttade den till i . Sedan lade samma socialdemokrater ned den militära flygutbildningen i . Men , fru talman, vill de bevara TFHS. Om de bara hade skött försvaret ordentligt hade aldrig flygutbildningen försvunnit från , och dagens diskussion om TFHS hade aldrig behövts. Då hade den värdefulla samverkan som fanns en gång fortfarande funnits kvar och den militära flygskolan och TFHS hade kunnat fortsatt att leva sida vid sida. Men för del är loppet inte kört, utan nu ska den nya utreda och upphandla flygutbildningen. Var den hamnar då vet ingen . Jag tror fortfarande att är det bästa stället att bedriva flygutbildning på i . Där finns dessutom en utbildning av flygmekaniker, och där finns ett företag som heter och som reparerar SK 60 åt försvaret. Där finns alltså goda samverkansmöjligheter även om de tyvärr inte inkluderar militär flygutbildning. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Säkra förare på mopeder, snöskotrar och terränghjulingar Föredrogs trafikutskottets betänkande 2008/09:TU8 Säkra förare på mopeder, snöskotrar och terränghjulingar (prop. 2008/09:60). 153 (): Vilka åtgärder bör vidtas för att uppnå ökad trafiksäkerhet? Vilka regler bör ändras eller införas för att minska antalet olyckor med mopeder och terrängskotrar? Vad ska göras för att få förarna att i ökad utsträckning respektera gällande regler? Vilka åtgärder vidtas för att öka trafiksäkerheten för barn och synskadade? Vilka åtgärder vidtas mot rattfylleri? Dessa frågor besvaras i regeringens proposition Säkra förare på mopeder, snöskotrar och terränghjulingar som har behandlats i trafikutskottet och som kommer att debatteras i kammaren. Regeringen föreslår att mopeder klass I blir ett körkortspliktigt fordon. Vad innebär detta? Den som vill köra EU-moped måste först genomgå en medicinsk och personlig lämplighetsprövning samt både teoretisk och praktisk utbildning och slutligen klara ett kunskapsprov för att få ett AM-körkort, vilket föreslås som en ny behörighet. Åldersgränsen fortsätter att vara . Andra förslag innebär bland annat att för att få köra moped klass II, alltså en moped konstruerad för max , krävs ett förarbevis som man får efter en obligatorisk teoriutbildning och ett kunskapsprov. Här gäller också 15-årsgränsen, medan det krävs att man har fyllt för att få köra snöskoter och terränghjuling, som föreslås vara två nya fordonskategorier med separata förarbevis i stället för dagens fordonsslag terrängskoter. Kunskapsprov för snöskotrar, terränghjulingar och mopeder klass II kan anordnas av privata aktörer. Regeringen föreslår också att alla fyra behörigheter ska kunna bli föremål för återkallelse och varning. Ändringarna föreslås införas stegvis under med början . föreslår att bifalla propositionen med en lagteknisk justering och avslå alla motionsyrkanden. Till betänkandet fogas fyra reservationer som handlar om höjd åldersgräns för förare av mopeder klass I, registrering av mopeder klass II, alkolås och säkerhetsbälten i skolbussar samt åtgärder mot rattfylleri. Mer om detta får vi höra från våra debattörer. 154 (): Inledningsvis yrkar jag bifall till reservationerna nr 1 och 3. Propositionen vi debatterar här i kammaren har sin grund i den utredning som tillsattes av den tidigare socialdemokratiska regeringen. Utredningen lämnade många bra förslag som regeringen delvis har lyssnat till. Vi socialdemokrater ställer oss bakom flera av förslagen.