prot · GX0931 · 2009-11-17 00:00:00 — Jag instämmer fullt i vad jordbruksministern fört fram om vikten av att upphandlingar delas upp, att leveranserna kan ske till ett ställe och att det finns goda exempel i olika kommuner. Vidare menar jag att närproducerad mat från en regions åkrar och betesmarker faktiskt är en objektiv miljö- och kvalitetsfaktor i likaväl som i andra länder vad gäller miljöfaktorer som resurshushållning och kretslopp men också för biologisk mångfald, klimatvänlighet, transportavstånd med mera. Här välkomnar jag en framåtsyftande diskussion om att utveckla i denna riktning. Men jag måste ge jordbruksministern rätt i att denna närproducerade kvalitetsfaktor inte är tillåten att uppställa . Men, herr jordbruksminister, borde vi inte inom och i Europeiska unionen föra en djupare diskussion om möjligheten att ändå på något vis vid en upphandling kunna värdera den miljökvalitet som närproducerad mat obestridligen, enligt min uppfattning, har jämfört med mat långväga ifrån, till exempel från andra kontinenter? Det är en kvalitet i att upphandla närproducerad mat. Det är säkert en kvalitet i eller att köpa närproducerad mat vid de ländernas upphandlingar. ställer vi upp kvalitetskrav på miljö- och djuromsorg så att det blir lika villkor. Jag menar ändå att det finns en sorts biologisk faktor som borde kunna värderas. Men jag instämmer med jordbruksministern i att han har gett ett fullständigt korrekt besked som minister. 29 Jordbruksminister (): Jag är glad över att debattera med två initierade och kunniga politiker som, vad jag förstår, också är beredda att sprida det budskap som jag för egen del är beredd att sprida, nämligen exempel på hur man kan göra bra och korrekta upphandlingar för att höja nivån på kvaliteten på den mat som serveras till företrädesvis barn och äldre i kommuner och landsting. Vi har anslagit särskilda pengar för att ska hjälpa leverantörer och upphandlare att komma rätt i denna ganska komplicerade lagstiftning. I de flesta kommuner och landsting finns professionellt utbildade människor som har kunskap på detta område, vilket lekmän som vi politiker ofta inte har. Vi får ta hjälp av exemplen och de kunniga människor som finns. Så till de konkreta frågeställningarna. Det finns på de flesta områden en bottenplatta vad gäller lagstiftning på djurskyddsområdet inom Europeiska unionen. Många medlemsstater, däribland , har en nivå som ligger över och ibland betydligt över denna bottenplatta. Bottenplattan avser under vilka sämsta och minsta förutsättningar man får bedriva produktion i . Eftersom det är en Europalagstiftning gäller den per definition i alla medlemsstater. De allra flesta ligger på något område över bottenplattan. I många sammanhang ligger man till exempel i betydligt över bottenplattan. Produktion får inte bedrivas på en nivå under bottenplattan. Vad gäller lokal upphandling, närproducerat och liknande måste man reda ut en del saker först. Vad är närproducerat? Det finns ingen definition på det. Att få tag på närproducerat kvarnvete i översta är kanske inte helt enkelt. Det blir transporter hur man än gör. Det är alltså svårt att definiera vad som är närproducerat. Jag föreslår att man delar upphandlingar och gör det på två sätt. Det är inte nödvändigt att köpa mejeriprodukter, kött och grönsaker i samma upphandling. Chansen är större att det blir bättre konkurrens och att fler aktörer kommer in på banan om man delar på upphandlingen och köper dessa segment av livsmedel i olika upphandlingar. Man kan undvika att samverka kommuner emellan. Många kommuner gör det vid upphandlingar, och då blir det så stora partier som ska fram. Chansen är större att fler aktörer kommer in i upphandlingen, däribland närproducenter, om man gör den lite mindre. På så sätt får vi bättre konkurrens. Jag håller med om att kommuner ska ställa krav. Som en av debattörerna vet har vi i till och med ett stämmobeslut på att man ska ställa krav på de livsmedel som köps in till det offentliga. Kraven ska vara höga eftersom vi vill att de som har sin måltid i det offentliga köket ska ha bra kvalitetsmat på bordet när de blir serverade. 30 (): Förhoppningsvis har den här debatten klargjort de möjligheter som finns att ställa krav enligt lagen om offentlig upphandling. Det är bra. Då kan vi politiker vara tydliga med vad som gäller framöver. Jag var på Nötköttsproducenters riksdag i . Där lyftes också denna fråga upp. Man var orolig och funderade mycket på vad lagstiftningen egentligen säger. kan vi ge ett besked härifrån: Jordbruksministern säger att det är okej att ställa krav på att djuren ska ha det bra och att det ska vara tydliga och skarpa djurskyddskrav och miljökrav när man gör upphandling. Det är viktigt att vi kan vara tydliga med det, för det handlar om mat till våra barn och gamla. Överallt i medierna pågår det just nu debatter om detta. I mitt hemlän diskuterades det i tidningen varför kommunerna inte kan köpa in mer närproducerat, till exempel värmländska animaliska produkter till skolan. I och med denna debatt hoppas jag att vi kan vara tydliga till medierna och till kommunernas politiker och tjänstemän som ska upphandla. Köp så mycket svenska livsmedel som möjligt och stötta det lokalproducerade i möjligaste mån! 31 (): Jag kan ansluta till det sade. Hon har ställt en bra interpellation. Vi är överens om huvudspåret, dock inte att vi kan kräva svenska livsmedel. Det ska vara miljö-, djuromsorgskvalitet och standarder som avgör. Det har varit en viktig, bra och mycket klargörande debatt. Jag hoppas, vilket jordbruksministern pekat på i sitt interpellationssvar, att , kanske och kan bistå med vägledning och praktiska råd som gagnar en rättvis upphandling med tydliga kvalitetskrav på maten. Jag vill skicka med jordbruksministern och regeringen ett gott råd. har inte lagt fast någon målsättning för hur stor andel av den offentliga matupphandlingen som bör komma från mat producerad med kvalitetskrav för miljö och djuromsorg i nivå med den standard som vi uppställer för svenskt jordbruk. har endast formulerat ett mycket högt ekologiskt mål, vilket skulle kosta åtskilliga miljarder. Om vi ska ha riksdagsmål på detta område, vilket kan diskuteras, bör enligt min mening ett högt och tydligt mål uppställas där kanske 7080 procents andel av inköpen är mat med hög kvalitet ur miljö- och djurskyddssynpunkt. Ett ekologiskt delmål kan sedan införas, om man så önskar. Jag tackar för en bra debatt. Jag hoppas att budskapet till kommuner från jordbruksminister , och mig är tydligt och klart och ger ringar på vattnet med mer upphandling av bra kvalitetsmat med en standard som alla som vill ska kunna leverera och som vi satt nivån på genom den svenska miljö- och djurskyddslagstiftningen som vi är överens om. 32 Jordbruksminister (): Det gläder mig att vi som har debatterat frågan här tycks vilja hjälpas åt att driva frågan att kommunerna ska handla upp bra mat som är producerad med gott djurskydd till dem som äter i det offentliga köket. Låt oss också hjälpas åt att förmedla till våra kamrater i kommuner och landsting att man inte kan gömma sig bakom dagens lagstiftning. Man kan inte gömma sig bakom att det inte skulle gå att ställa krav. Det går visst att ställa krav på saker och ting. Slutligen vill jag återkomma till frågan om när- och lokalproducerat. Jag har i mitt interpellationssvar anvisat några sätt att få en större andel nära ifrån. Ett sätt är att dela på upphandlingar. Ett annat sätt är att ta in produktionen och leveranserna till en central fördelningsstation så att man därifrån kan förmedla produkterna ut till respektive kök. Man kan dela på upphandlingarna på andra sätt också. Återigen, låt oss hjälpas åt att förmedla dessa budskap till dem som är ute i den praktiska verkligheten så att barn och äldre i det offentliga sammanhanget får en god, näringsriktig och sund mat som är framställd på ett etiskt korrekt och bra sätt. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellationerna 2009/10:14 och 37 om effekter av avskaffad förmögenhetsskatt 33 Finansminister (): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att minska de ekonomiska klyftorna. har frågat mig hur jag bedömde att avskaffandet av förmögenhetsskatten skulle finansieras, om jag avser att ta initiativ till en utredning av hur nettoinflödet av kapital påverkats av förmögenhetsskattens avskaffande samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa en rättvis förmögenhetsfördelning. Bakgrunden till frågorna är att förmögenhetsskatten avskaffades . Förmögenhetsskatten var en dåligt fungerande skatt. Några av mest förmögna personer var helt eller delvis skattebefriade medan vanliga husägare betalade förmögenhetsskatt på grund av snabbt stigande taxeringsvärden. Förmögenhetsskatten uppfattades därför som både godtycklig och orättvis. Dess brister har lyfts fram av bland annat , och . Det fanns därför goda skäl för att avskaffa förmögenhetsskatten. Avskaffandet finansierades delvis genom att begränsa avdragsrätten för privat pensionssparande. Detta mildrade de problematiska fördelningseffekterna. för avskaffandet gjordes en helhetsbedömning att det resterande intäktsbortfallet rymdes inom statens budgetram. Regeringen gör samma bedömning . Då hade staten ett strukturellt sparande som låg väl över målet om av bnp. har det strukturella sparandet minskat något men det är fortfarande i linje med finanspolitikens mål när hänsyn tas till den kraftiga konjunkturavmattningen. I propositionen Slopad förmögenhetsskatt m.m. (2007/08:26) anför regeringen att slopandet förbättrar tillgången till riskkapital genom att framgångsrika entreprenörer i mindre utsträckning lämnar landet av skatteskäl. Som tydligt framgår av propositionen är det svårt att bedöma i vilken utsträckning kapital som redan lämnat landet kan förväntas återvända. Osäkerheten förstärks av att oppositionen aviserat att de vill återinföra förmögenhetsskatten. Regeringens politik bedöms bidra till 150 000 varaktigt fler sysselsatta. Jobbskatteavdraget står för drygt hälften av ökningen. Dessa åtgärder utgör tillsammans ett krafttag för att minska de ekonomiska klyftorna i samhället. 34 (): Tack för svaret! Regeringen har sänkt skatten till en kostnad för statskassan på 85 miljarder. En ytterligare skattesänkning på 10 miljarder är planerad. kommer budgetunderskottet att hamna på ca 100 miljarder. Skattesänkningarna sker med lånade medel. Det är oansvarigt. Fördelningspolitiskt har de samlade skattesänkningarna till hälften tillfallit den fjärdedel av svenska folket som tjänar mest. Den fjärdedel som tjänar minst har fått . Så ser den moderatledda regeringens politik ut i praktiken. Regeringen gör det medvetet genom en orättfärdig fördelningspolitik. Avskaffandet av förmögenhetsskatten som var en av den moderatledda regeringens första majoritetsbeslut i gynnade mycket välbeställda personer. av förmögenhetsskatten betalades av den tiondel av befolkningen som tjänade mest. Det är mycket tydligt att regeringens politik gynnat rika personer. Det är sanningen. Vi socialdemokrater röstade emot den moderatledda regeringens förslag. Vi avser att efter 2010 återinföra en ny förmögenhetsskatt som kommer att ge staten ca 3,8 miljarder till statskassan. Vi tycker att det är rimligt att även de mest välbeställda ska bidra till det gemensamma i svåra tider. Låter inte det rimligt, ? Människor med förmögenhet ska återigen bli skyldiga att redovisa. Den moderatledda regeringen har genom att ta bort redovisningsskyldigheten skapat ett läge där rikedomar mörkas. Det ska tydligen inte vara möjligt att ha insyn i de mest förmögnas ekonomi. De höjs ovanför samhället i övrigt. Det säger mycket om hur den nuvarande regeringen tänker. Rikedom ska inte synas eller granskas, än mindre ska man skatta för den. På vilket sätt den avskaffade förmögenhetsskatten bidrar till nya arbetstillfällen är höljt i dunkel. Det handlar om allmänt hållna uttalanden, lösa antaganden och obevisade påståenden medan verkligheten är att arbetslösheten trots massiva skattesänkningar och borttagande av förmögenhetsskatten ökar rejält. Utbetalningarna av a-kassa ökar. Utbetalningar av socialbidrag ökar. Det så kallade utanförskapet har ökat med 70 000 personer. Så ser facit ut. Den omedelbara effekten av avskaffad förmögenhetsskatt och övriga skattesänkningar är att de mest välbeställda har fått mer pengar. Det är de som har fått mest. Arbetslösheten har inte minskat. Det måste man ändå beteckna som ett haveri. Generallinjen i regeringens politik är ju att genom sänkta skatter skapa fler jobb. Vi ser inte de effekterna. Vi ser allmänna uttalanden. Vi ser vaga formuleringar. Vi ser hänvisningar till långsiktiga prognoser. Men vi ser inte resultat. har sagt att dagens regering ska dömas efter förmågan att klara arbetslösheten. Den domen borde bli hård. Min fråga till ministern är: Finns det inte anledning till självrannsakan när man ser att avskaffad förmögenhetsskatt och övriga skattesänkningar inte ger önskad effekt i nya jobb? 35 HANS (): Tack för svaret! Det var mycket intressant. Jag ska ta utgångspunkt i ett annat sätt att tänka. var i skatteutskottet och redovisade hur det gick för dem . De sade att det aldrig någonsin har varit så många ärenden hos som . Det var all time high, sade de. Det var 1 miljon. Prognosen är 1,2 miljoner ärenden. Det är alltså en enormt kraftig ökning. Enligt beror det på att arbetslösheten kommer att vara på en hög nivå. Man är speciellt orolig för att ungdomsarbetslösheten biter sig fast. Bakom de här siffrorna döljer sig många tragedier. Där döljer sig kanske , , som går på dagis och inte längre får vara tillsammans med sina kompisar . Sedan, när det blir som roligast på dagis, måste hon gå hem eftersom mamma och pappa är arbetslösa. Där döljer sig kanske , , som kommer och ska skriva en uppsats om vad familjen gjorde på lovet. Det finns kanske inte så mycket att skriva om eftersom de inte hade råd. Det kan vara , , som alltid har kunnat få åka med på fritidsgårdens resor till för att åka skidor och inte kan göra det längre. Det döljer sig bakom de siffror som redovisas lite hårt. Det är det ena . Sedan har vi det andra . Jag ska citera ur . Eftersom det har stått i tidningen är det ju riktigt, även om det är i . Det handlar om att de rika vinner. Jag ska läsa innantill. lämnade statsminister in sin avskedsansökan. Den borgerliga alliansen tog över makten med löften om avskaffad förmögenhetsskatt. klev H & M-miljardären in på Din Bil i och köpte en grå kontant. Nypris 2,4 miljoner. Noll till hundra . är en av de stora vinnarna på den borttagna förmögenhetsskatten. Finansministern och jag är vanliga människor av kött och blod. När jag ser de här två världarna i berörs jag. Det känns inte bra. Det är viktigt att vi har ett samhälle där vi håller ihop. Här har vi den ena sidan, de arbetslösa, och den andra sidan, vinnarna på förmögenhetsskatten. Är det inte så ändå att även finansministern känner att någonting är fel? 36 (): Jag upplever att det finns en mycket bred enighet om att det var riktigt att avskaffa förmögenhetsskatten, eller konfiskationsskatten, som den kanske hellre borde benämnas. När nu Socialdemokraterna luftar förslag om att återinföra den, dessutom med alla de hål och brister som den tidigare förmögenhetsskatten hade, är det mycket anmärkningsvärt och väl enbart någon form av populism. Det är ren populism, bland annat utifrån att man förbiser det faktum att de riktigt förmögna personerna i vårt land, bland annat de som försökte beskriva, redan tidigare var befriade från förmögenhetsskatten. Eftersom det nu ställs frågor till regeringen och finansministern vore det intressant att höra om interpellanterna kan åberopa några insiktsfulla debattörer, ekonomer eller andra, i den mån de inte står Socialdemokraternas partiledning väldigt nära, som menar att det vore en riktig åtgärd att återinföra förmögenhetsskatten. Även personer och debattörer som står Socialdemokraterna mycket nära varnar för den åtgärden, senast på ett skatteseminarium som vi hade här i . Det finns anledning att understryka att ett återinförande av förmögenhetsskatten är en rent kontraproduktiv åtgärd som skadar samhällsekonomin och därmed drabbar oss alla som bor i landet. Därför är min fråga till de interpellanter som har riktat interpellationen till finansministern: är det som ni kan åberopa som menar att ett återinförande av förmögenhetsskatten vore en klok åtgärd för ? 37 (): När jag läser svaret som finansministern har lämnat skriver han, och det är förmodligen en egen bedömning som han gör: Regeringens politik bedöms bidra till 150 000 varaktigt fler sysselsatta. Jobbskatteavdraget står för drygt hälften av ökningen. Det är en egen bedömning. Det skulle vara roligt att få höra lite mer om vad denna bedömning är grundad på. Vad är det för forskning? Hur har han kommit fram till de här siffrorna? Vi ser inte det här i verkligheten. Vad jag ser runt ikring mig hemma i är över 16 000 arbetslösa. Prognosen pekar på att det går upp till 21 000 arbetslösa. Vi har 400 000 arbetslösa i landet . Av dem är hela 125 000 långtidsarbetslösa. Och så ser vi hur klyftorna ökar. Det är väl moderat retorik att säga att vi måste sänka skatterna kraftigt för att det ger jobb. Problemet är bara, finansministern, att vi inte ser att det skulle bli fler jobb. Sedan kan man föra spekulationer och göra egna bedömningar. Men jag skulle vilja syna det här riktigt ordentligt. Finansministern brukar berömma sig av att han är ekonom, verkligen utbildad och klar komvux och så vidare. Men då vill jag höra vad som finns bakom siffrorna. Vad vi ser är att folk får flytta hemifrån därför att a-kassan är urusel. Vad vi ser är att , , måste flytta hem till mamma för att han inte har pengar. Vad vi också ser, och som uppmärksammar , är att ungdomar säger: Vad kan jag göra? Hur ska jag få jobb? Jag kan ju ingenting! har andra fått stora skattesänkningar. Vi ser ett som glider isär. Då använder sig finansministern, för all del även , av retorik och säger: Så här gör vi för att det ska bli fler jobb! Men upp till bevis nu! Var kom de stora investeringarna när förmögenhetsskatten försvann? Hur ser vi dem? Det är svårt att bedöma, säger finansministern. Men han kan åtminstone bedöma att det blir 150 000 nya jobb. Kom fram till talarstolen, finansministern, och berätta hur! Verkligheten går åt ett helt annat håll. Det är över 16 000 arbetslösa i . Det kommer att bli 21 000 snart. Vi står inför stora och svåra problem. Finansministern sänker skatterna med lånade pengar. 38 Finansminister (): Låt mig läsa högt ur boken , alltid ensam, en utskrift av de samtal med som under sin partiordförandetid och statsministerperiod lät spela in. Det var den verkställande makten i , det vill säga statsministern, partiordföranden i det parti som debattörerna företräder. Vi ser att pengar förs ut ur landet och i stället placeras i utländska sparkonton där man inte tar ut skatt, säger . Han fortsätter sedan: På så sätt blir skattebaserna på förmögenhet, arv och gåvor snabbt sammansmältande. Han understryker: Förmögenhetsskatten, därför att man tar ut pengar ur landet, arvs- och gåvoskatten, därför att man har expertis till sitt förfogande för att gå runt systemen. Om du frågar mig , tycker jag att vi ska ta bort de där. Det som står på s. 225 i en utskrift av det band som spelade in tillsammans med är: Om du frågar mig , tycker jag att vi ska ta bort de där. Jag vill gärna upprepa det, för jag förstår att det här är någonting som debattörerna har pratat med om. Det är en viktig fråga som jag får interpellationer om, och det är en viktig ideologisk fråga för Socialdemokraterna. Då förstår jag att det fanns kongressbeslut, att man hade haft rådslag där man prövade detta, att partistyrelsen och verkställande utskottet hade suttit och vägt frågan fram och tillbaka. Och så valde man: Var det arvs- och gåvoskatten eller förmögenhetsskatten man skulle avskaffa? Det framgår i boken att egentligen helst ville avskaffa förmögenhetsskatten, men det blev arvs- och gåvoskatten. Jag ska inte återge de fördelningskalkyler som finns för avskaffandet av arvs- och gåvoskatten, men om jag minns rätt hade de med 200 000 eller mer i inkomst näst intill av de förmögenheter som gick i arv. Det var alltså i huvudsak höginkomsttagare som fick del av avskaffandet av arvs- och gåvoskatten. Men Socialdemokraternas kritik mot den här skatten står i skarp kontrast mot att deras partiordförande, förmodligen efter diskussioner i kongress, verkställande utskott, partistyrelse, riksdagsgrupp, förtroenderåd och regering, kommit fram till att förmögenhetsskatten borde avskaffas. Men han valde sedan att man i stället skulle ta arvs- och gåvoskatten. De har väldigt likartade fördelningseffekter. Men det var det val statsministern gjorde. Jag har väldigt svårt att riktigt ta kritiken på allvar, eftersom ni alla har varit beredda att sitta i ett parti i riksdagsgrupper, kongresser, verkställande utskott, partistyrelse och vilka andra förtroendeuppdrag ni nu har haft och höra säga att han vill avskaffa förmögenhetsskatten. Ni har gett partiet mandat att i överläggningar med föreslå att man avskaffar arvs- och gåvoskatten. Det är den enda rimliga tolkningen av den här processen. Det måste väl rimligen också ha stått i ett valmanifest 2002 att ni ville avskaffa förmögenhetsskatten. Det kan väl inte vara så att statsministern lovar att avskaffa arvs- och gåvoskatten utan att ha gått till val på det. Det vore utomordentligt märkligt. Ni måste ha stått upp och deklarerat för väljarna i valrörelsen att den socialdemokratiska skatteprioriteringen var att ta bort förmögenhetsskatten. Men det är inte den minnesbild vi har. Det här var någonting som satt och samtalade med näringslivsföreträdarna om. Men då faller ju kritiken platt! Vi gör det som som statsminister, partiordförande och ordförande i verkställande utskottet och alla de andra platser där det här borde ha diskuterats naturligtvis kände att han hade stöd för: att avskaffa förmögenhetsskatten. Han gick vidare med arvs- och gåvoskatten, men han upplevde att han hade partiet bakom sig när det gällde avskaffandet av förmögenhetsskatten. 39 (): Jag tror att inte har en aning om våra interna diskussioner och Socialdemokraternas politiska viktningar. Jag tror att du bara står här och gör en massa gissningar på det ena och det andra sättet. Socialdemokraterna har inte lagt fram något förslag om att avskaffa förmögenhetsskatten. Uttalanden som görs i en bok får stå för sig. Vi har inte lagt fram något sådant förslag . Däremot har din regering lagt fram ett sådant förslag. Ni har avskaffat den skatten och gjort en lång rad andra skattesänkningar. När tittade på det visade det sig att det gynnar framför allt de mest välbeställda i landet. Så är sanningen, . Vi vill återföra en ny form av förmögenhetsskatt. Så ser stridslinjen ut politiskt. Vi har aldrig föreslagit detta. Sedan må du stå och rabbla upp alla uppdrag som haft. Du glömde förresten några stycken, om nu det är intressant. Det hela blir inte bättre för det. Vi har aldrig lagt fram något sådant förslag. Om han sedan tycker någonting i en bok må det vara hänt. Det talades om 150 000 nya jobb i en långsiktig bedömning. Det är vagt och osäkert till sin karaktär. Det är ungefär lika spännande som att kliva på nattgammal is. Det är vad som präglar regeringens politik. Man sätter upp luftiga målsättningar som inte klarar konfrontationen med verkligheten. Hela upplägget med skattesänkningar först till 85 miljarder som blir 95 miljarder handlar om hur man skapar jobb. De jobben har inte infriats. Vi ser inte att de kommer. Däremot har vi nu den redovisning som gjorde från . Där var det personer som hade fått 46 miljoner, 30 miljoner, 15 ½ miljoner, 26 miljoner, 20 miljoner och 15,6 miljoner i ren skattesänkning. Inte har det påverkat jobben på något sätt. Det har däremot inträffat att de arbetslösa och sjuka har fått det sämre med sänkta ersättningar och hårdare uppföljningar på .