prot · GW0990 · 2009-03-24 00:00:00 — Och jag vill bara säga jag har sagt det förut det kommer att kräva ett enormt ledarskap, inte minst i klimatfrågan, av det enkla skälet att det finns väldigt disparata uppfattningar inom EU vad gäller politisk energi, synsätt och krav på åtgärder. Där står för en typ av synsätt som står för att man vill gå mycket långt, men många andra länder bromsar och har ett annat synsätt. Därför kommer det att vara ett väldigt krävande jobb bara att försöka hålla ihop EU kring att föra en bra och klimatriktig politik, för att sedan inte tala om hur vi också ska försöka få med övriga delar av världen till ett beslut . 60 (): Tack, statsministern, för återrapporten! Min fråga handlar om det östliga partnerskapet, som statsministern nämnde i anförandet och som också har kommit upp under denna återrapportering. Jag tror att vi alla kan vara överens om att det är viktigt och bra att stärka samarbetet med dessa sex östliga partnerländer. Frågor som visumregler och handelsavtal är självklart viktiga, och de ekonomiska frågorna står ju i fokus med tanke på den jobbkris och den finanskris som vi står inför och som drabbar dessa länder väldigt hårt. Men det är också viktigt att mänskliga rättigheter och demokrati diskuteras med tanke på det har varit uppe tidigare , som är sista diktatur. Även om små steg har tagits är det fortfarande så att mänskliga rättigheter kränks , och man har inte haft ett fritt och demokratiskt val sedan tog makten. Då är det glädjande att höra att man, i samband med att det östliga partnerskapet diskuterades, också diskuterade att ställa villkor på dessa länder om demokrati och mänskliga rättigheter. Min fråga är: Vilken typ av villkor kommer man att ställa från EU:s sida, och kommer man att ställa dem innan man inför förmånliga handelsavtal och visumlättnader? Jag tänker då på den parallell man kan dra till Medelhavsunionen och det samarbetet, där man gjorde tvärtom. Först erbjöd man förmånliga handelsavtal med exempelvis och , som faktiskt också kränker mänskliga rättigheter, och sedan väntade man för att se vad som skulle hända. Man bör först ställa krav: Om ni uppfyller detta kan vi också ge er någonting tillbaka. Jag vill höra lite mer om diskussionen kring det. 61 Statsminister (): Jag läste tidigare ett avsnitt ur punkten 2 i bil. 2 i slutsatserna om det uttalande som gör om det östliga partnerskapet. Meningen efter det jag läste om de gemensamma värderingarna är formulerad så här: Ett ökat engagemang från Europeiska unionens sida kommer att överensstämma med huvudmålen för det östliga partnerskapet, beroende på de framsteg som de enskilda partnerländerna gör. Det är svaret. Vi kommer alltså att behöva modifiera utvecklingen i enlighet med den värdegrund som anges i slutsatserna åt vart och ett av dessa sex länder, och sedan får så att säga varje tids ordförandeskap naturligtvis utvärdera hur man förhåller sig till den reformprocessen. Det är därför vi , innan det östliga partnerskapet ens är på plats , alltså för diskussionen om vad som är rätt nivå för representationen just från , där det finns kritik mot flera av de punkter som värdegrunden nämner. Det är väl så det är tänkt att användas framgent. Det kommer naturligtvis att från andra parter, de andra sex länderna i det östliga partnerskapet, vara så att i takt med att man upplever att det är en lång rad reformkrav kommer man i sin tur att ställa krav på att det här verkligen har ett innehåll och verkligen bjuder in till handel och ökade möjligheter till rörlighet. Visumfaciliteter är väldigt viktiga för alla dessa länder. Där kommer vi att se diskussionen fördjupas redan under svenskt ordförandeskap, där vi ska få detta på plats. Jag tycker alltså att det faktiskt i slutsatserna finns en grund för att förstå hur detta kommer att gå till. Sedan kommer vi att föra en diskussion om det verkligen har tagits steg av ett slag som är imponerande, som räcker, eller om vi måste öka trycket ytterligare. 62 (): Jag tycker att det var glädjande att man ställer de här villkoren om mänskliga rättigheter och demokrati. Man kanske har lärt sig läxan av det som hände med Medelhavsunionen och de avtal som man har med exempelvis och , där man tyvärr gjorde tvärtom. Jag ska med glädje se fram emot att se utvecklingen när det gäller att se vad som sker i de här länderna och i . Det är viktigt att inte bara ha fina ord i slutsatserna utan att också göra det i verklig handling. 63 (): Jag vet inte varför väljer att raljera med oss i oppositionen i sina svar. Det kan hända att det har varit lite tråkigt på , och så får vi ta smällen för det . Jag tänker närmast på det svar som han gav till när det gäller att påstå att någon har sagt att stimulanspaket skulle trolla bort finanskris och jobbkris. Jag vet inte någon som har sagt det, och jag vet inte var har hört det. Jag tycker att det är ett raljant svar. (TALMANNEN: Jag vill påtala att vi ska försöka ställa frågor i inlägg här, inte inleda en debatt.) Det går ju att mildra krisen om man jobbar på ett annat sätt, vill jag säga. Min andra fråga gällde raljerandet till , som var den första frågaren. Det gällde bankgarantin och det som står i återrapporten om hur man ska ta sig ur den finansiella krisen. Då raljerade genom att säga: Vi tror på tjänstemän, och det behövs inga politiker i vår återhämtningsplan och vår bankgaranti. Vi ställde upp på de 15 miljarderna. Vi tyckte att det var viktigt, och vi fick klart för oss att det var bråttom att ställa upp. Alla länder skulle ställa upp, fick vi klart för oss. Sedan visade sig att det tog väldigt innan EU fick reglerna på plats, och visar det sig att det är väldigt få som har gått med i den här bankgarantin. När vi ställde upp på så och påpekade i betänkandet att det var viktigt med demokratiskt inflytande fick vi inte igenom det. Men vi framförde det då, och vi framför det . Ändå väljer att raljera med det, som att det inte var något viktigt att Riksgälden borde ha demokratiskt inflytande med till exempel människor från oppositionen och majoriteten, vilket vi har ställt krav på. Man har utökat , men inte med vare sig majoritets- eller oppositionspolitiker. 64 Statsminister (): När man svarar på frågor och inte ger exakt de svar som frågeställaren har tänkt sig beskrivs det alltid som raljant. Varje svar som man inte håller med om innebär tydligen att jag raljerar med frågan. har dessutom helt felaktigt återgivit hur dagens diskussion har varit, för jag har delvis inte givit de svar som här påstår att jag har gjort. När det gäller det faktum att vi har stöd för att få en ordning för bankgaranti och uppkapitalisering av banker på plats menar jag att det är helt i enlighet med svensk och demokratisk tradition att ett riksdagsbeslut sedan för över förvaltarskapet över att organisera det arbetet på en enskild myndighet. Det är ju bättre än att vi sitter och administrerar det stödet någon annanstans eller att det görs direkt av politiker. Detta är helt i enlighet med svensk tradition, och jag tror att det gör att skattebetalarnas pengar försvaras på ett mycket bättre sätt. När jag anger detta är det mer en genomgång av vad som faktiskt har hänt. Då är det lite svårt att förstå det sätt att ställa frågor som har. 65 (): sade statsministern att han hade lärt sig någonting av 90-talskrisen. Det var ju kris även förra gången ni regerade, gubevars. Ni har lärt er mycket av det, säger statsministern. Då fanns det någonting som hette . Det fanns ett demokratiskt inflytande i den. Likaså hade Riksgälden representanter med från både opposition och majoritet som behandlade de här frågorna. Var det fel? Var det detta ni lärde er att det demokratiska inflytandet inte var bra? Är det detta vi ska tolka det som? Lärde ni er någonting av 90-talskrisen, då vi hade demokratisk insyn när vi skulle ta bankerna ur krisen? har ni valt att ta en annan väg. Statsministern säger: Vi litar på tjänstemännen. Det gör vi också i allra högsta grad, kan jag säga, i alla de institutioner som vi har. Men vi tycker också att det är viktigt med demokratiskt inflytande. Vi har fått städa upp . Bland andra finansutskottets kansli har fått skriva betänkanden och rädda propositioner som ni har skrivit som hade varit alldeles ogenomförbara om vi inte hade gjort tillkännagivanden på dem. Det är alltså återrapporten från vi ska ställa frågor om, göra inlägg om och ha synpunkter på. 67 Statsminister (): Min poäng var att vi under det tidiga 90-talet lärde oss vikten av att ha instrument för att agera mot banker som har djupgående problem. Det handlar både om att garantera insättarnas pengar och om att ha formler för att garantera risker i banken och uppkapitalisera banken. Det ska dessutom göras på ett sätt som ger inflytande och som gör att skattebetalarna är mer på uppsidan när värdestegringen sker och återkommer till den finansiella institution som har fått en del av sina problem åtgärdade. Jag förstår av fråga att hon mer menar att vi borde ha diskuterat styrelseformen för den institution, i det här fallet Riksgälden, som vi har givit detta ansvar. Jag vill påpeka att när den första frågeställaren under frågestunden tog upp detta angavs inte det. Det är en socialdemokratisk position. Den kan man ha, men man får också tycka annorlunda. Vi valde en ordning där vi tyckte att det var väldigt viktigt att få detta på plats. Det kan administreras av Riksgälden på det sätt som jag har angivit. Sedan finns det naturligtvis möjlighet att följa upp hur detta har fungerat. Och själva riksdagsbeslutet är som sagt demokratiskt förankrat, vilket är bra. 68 HANS (): Det finns skäl att tro att kommande års utmaningar för EU-familjen delvis kan vara och energin. Detta kan delvis också hänga samman. Vi såg hur gaskranar stängdes och användes som ett politiskt vapen . Det drabbade länder i EU-familjen som och , som är rätt energiberoende av . Därför är det glädjande att man nu pratar om en elkabel mellan och . Det är en möjlighet att hjälpa , och vad gäller energileveranser så att de inte bara är beroende av rysk energi. Därför menar jag att elkabeln verkligen är i miljöns och Östersjösäkerhetens namn. Till det kommer att president har pratat om upprustning av rysk armé och flotta som konsekvens av intåget i , där man tyckte att man visade svaghet från arméns sida. Man har pratat om utplacering av medeldistansrobotar i Kaliningradenklaven även om man nu har dragit tillbaka det hotet delvis som en akt av respekt för president . , statsministern, nämnde att man nu planerar ett särskilt toppmöte med . Min första fråga är om man också vid det toppmötet kommer att beröra sådana frågor som mänskliga rättigheter och demokrati. Mordet på är ju i färskt minne fortfarande. Oppositionen har problem. Hur är det med det statligt dirigerade näringslivet och kampen mot brottsligheten? Den andra frågan är: Finns det skäl att tro att vi kan se en ny, realistisk Rysslandspolitik från EU-familjen som konsekvens av de förändrade villkor som vi ser att lever under ? 69 Statsminister (): Detta ligger något utanför det toppmöte som återrapporteras. Men trots allt kommer naturligtvis detta särskilda bilaterala möte mellan och att innehålla en dagordning som kommer från båda sidor. Den kommer dels från rysk sida, dels i form av att man går igenom med EU:s 27 medlemsländer vilka frågor man önskar ta upp. På det sättet kommer man fram till en dagordning som ofta innehåller också den typ av frågor som frågeställaren efterfrågar. Men detta ligger , så det är tid kvar. Vi är fortfarande mest i diskussion om själva datumen och inte om det faktiska innehållet. Till detta får vi återkomma. Det har varit en återkommande ansträngning från EU-systemets sida att ha bra och öppna relationer med helst baserade i ömsesidiga avtal som skapar förutsägbarhet i relationen. Det måste fortsatt vara vår ambition för den tid som ska gälla framgent. Det har varit tydliga och skarpa reaktioner på ryskt agerande under det franska ordförandeskapet när det gällde . Det bara inskärper behovet av att vi möts och för en öppenhjärtig dialog om bland annat de frågor som nämnde. Men vi får som sagt återkomma till det när tiden för detta bilaterala möte närmar sig . 70 (): Om jag får komma med ett önskemål tycker jag att statsministern gärna kan fortsätta ha den resonerande hållning han har, inte minst i den diskussion som har förts om klimat- och energipolitiken. Det är bra att peka både på de fördelar som Europeiska unionen har genom att vara klimatledande och på de svårigheter och realiteter som finns. Det är på det sättet man i regel blir framgångsrik genom att se både uppsida och nedsida på saker och ting. Statsministern tar upp som en nackdel att det hela är väldigt fossilbaserat. Jag ser en nackdel till som jag skulle vilja ta upp, nämligen att det är väldigt storskaligt. Det är de stora systemen som nämns, och inte de små värmesystemen och de små energisystemen som också kan hjälpa till. På det sättet har vi varit framgångsrika i . Människor har ofta upptäckt svenska uppfinningar och entreprenörer. Människor har installerat jordvärme och bergvärme. Det spelar egentligen ingen roll om det har varit subvention eller inte, utan människor har sett lönsamheten i bra lösningar. Det är en stor del av förklaringen till att vi i har varit framgångsrika. När man möter kolleger från har de tyvärr knappt hört talas om detta. För dem finns det bara storskaliga lösningar. Det finns ett amerikanskt jättestort ketchupföretag som intresserar sig för att investeringar i det här därför att de ser lönsamhet i det. Man har skannat och sett ut tre företag som är intressanta glädjande nog två i . Ett av dem finns i . Det har tagit fram en möjlighet att elda med vad man kallar för grisiga bränslen, det vill säga våta bränslen. Det som har varit problem på stora hästgårdar med att ta hand om gödseln blir nu plötsligt en tillgång. Det är precis som om det poppar och far idéer runt om för att hitta de här lösningarna. Därför skulle jag önska av slutsatserna att man kunde fokusera mer på de småskaliga lösningarna. De kan vara en del av att lösa problemen även nere i och dessutom skapa en hel del jobb i . Jag undrar vilka svårigheter statsministern möter i förhandlingarna. Går det att få in den typen av frågeställningar och mer fokusera på det småskaliga? 71 Statsminister (): Jag tror att ordet nämndes tidigare under frågestunden. har ju försvunnit, men synligt kvar finns bland annat att en del av energitransportlederna i formades under Sovjettiden. Även nya unga demokratier i östra är fortsatt beroende av energiförsörjning från . Väldigt mycket av deras diskussioner utgår från att en del av den försörjningen behöver investeringar för att fungera mer effektivt. Det är fråga om ett frambärande av fossila bränslen, huvudsakligen gas. I det sammanhanget framför och andra med oss behovet av att tänka förnybart, mer effektivt och mer småskaligt. Det följer med vår tradition där energilösningar blir mer lokala och kopplade till husägare, som frågeställaren nämnde. I den miljön blir det oftast mer klimatriktigt och effektivt. Det handlar mer om en energimix. Vi hoppas att detta ska växa fram i ljuset av hur klimatmålen är formulerade. Det handlar både om behovet av att minska utsläppen av växthusgaser och om att få det förnybara tänkandet att växa fram. Men det är mycket kvar att göra. De här diskussionerna med östra präglas just snarare av att förstärka transportlederna för den fossila bränsleförsörjningen. Det syns delvis, som vi också har påpekat, i det här paketet på 5 miljarder som finns inskrivet i slutsatserna. Det är tydligt att detta är viktigt för många länder i östra . Här kommer det att finnas behov av att framöver sätta exempel och berätta om våra erfarenheter, våra lösningar och om småskalighet på ett sätt som frågeställaren har fört fram. Annars kommer det att bli svårt för många av dessa länder att i realiteten matcha in den politik och de målformuleringarna som EU har slagit fast leder in . 72 (): som möttes rapporterade här i att antalet arbetslösa nu är 400 000. Det är en uppgång med 100 000 . Inte mindre än 100 000 ungdomar är arbetslösa. Var fjärde ungdom går alltså utan jobb i . I många andra länder är situationen också mycket allvarlig. Statsministern nämnde förut att underskotten i de statliga budgetarna och i de offentliga finanserna är stora i många av EU-länderna. En majoritet av EU-länderna klarar inte längre de regler som EU har ställt upp i stabilitets- och tillväxtpakten om att ha ett underskott på max . En stor majoritet av länderna har större underskott. För att göra någonting åt den stora arbetslösheten i och andra länder fordras två saker. Den ena är naturligtvis en politisk vilja, och den andra är ekonomiska resurser. Har man stora underskott i sina offentliga finanser har man inte så mycket resurser att spendera mot arbetslösheten, och då förstår jag att statsministern gång på gång säger att det bara går att göra något marginellt åt arbetslösheten. Det kan säkert vara sant i de länder som har ännu större underskott än vad har. Ett av skälen till att man har ett underskott många andra länder har haft ett underskott är att många länder, i likhet med vad regeringen i har gjort , har infört stora ofinansierade skattesänkningar som har urholkat statsfinanserna. Min fråga till statsministern är: Fördes det någon diskussion på om på vilket sätt man kan undvika att stora ofinansierade skattesänkningar försämrar motståndskraften mot arbetslösheten och försätter länderna i det läget att de inte har resurser att motverka arbetslösheten utan bara kan göra marginella insatser, som statsministern säger, därför att man har genomfört för många ofinansierade skattesänkningar? 73 Statsminister (): Detta är inte en korrekt beskrivning. De helt avgörande faktorerna bakom det som sker med statsfinanserna är kopplade till de matematiska stabilisatorerna. Om detta är alla överens. I fall är de matematiska stabilisatorerna större och mer omfattande än i många länder. Det gör att när konjunkturavmattningen kommer går man från överskott till underskott. Det beror på att man automatiskt träder in med den typ av ersättningar som finns till stöd för dem som blir arbetslösa och andra insatser som sätts in samt på att inkomsterna från olika skatter sjunker. Man har inte sänkt skattesatserna, men inkomsterna sjunker. I fall har vi konjunkturkänsliga statsfinanser, och det syns väldigt ofta på att vi mer tydligt än andra får ett större fall i inkomster när den här typen av konjunkturavmattningar också knackar på den svenska dörren. Det gör att vi nu har gått från tidigare överskott till underskott i . I en hel del av våra grannländer hade man redan underskott även då det var bättre konjunktur, då det var bättre tider. Till de matematiska stabilisatorerna har man i en hel del fall fört ännu mer omfattande insatser, framför allt i bankstöd, som naturligtvis också har påverkat utvecklingen av de offentliga finanserna. Till det kommer koordineringen av de finanspolitiska stimulanserna som ju är budgetmedel som används för att försöka agera för att dämpa effekterna av den växande arbetslösheten, men det är ingen som tror annat än att det handlar just om att dämpa. Fallen i konjunkturen är så omfattande. Det är exportmarknader som faller. Det är kopplat till den globala finanskrisen, och för att lösa detta krävs också åtgärder mot den, vilket jag har angivit här som grund för regeringens, och världens ansträngningar för att försöka häva de här problemen. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2008/09:397 Till Interpellation 2008/09:397 Nivån på svenska elpriser av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella samt utrikes resor. () Enligt uppdrag Interpellation 2008/09:403 Till Interpellation 2008/09:403 Bonussystem i den statliga sektorn av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella samt utrikes resor. () Enligt uppdrag Interpellation 2008/09:404 Till Interpellation 2008/09:404 Regeringens jobbpolitik av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:413 Till Interpellation 2008/09:413 Ungas situation på svensk arbetsmarknad av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:414 Till Interpellation 2008/09:414 Bristyrken av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. () Enligt uppdrag och rättschef 4 § Svar på interpellation 2008/09:307 om utveckling av näringslivet i 74 Näringsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka utvecklingen av näringslivet i . Låt mig inleda med att säga att det är regeringens uppfattning att tillväxt och konkurrenskraft framför allt främjas av goda generella villkor för företagande och entreprenörskap. Regeringen följer också noga utvecklingen av varsel om uppsägning i olika branscher och i olika delar av landet bland annat med stöd av de regionala samordnare regeringen utsett i exempelvis . Regeringen lyssnar också till vad de regionala samordnarna framför när det gäller behov och förslag till åtgärder. Regeringen arbetar för tillväxt i hela landet. Regeringen har bland annat förbättrat företagens förutsättningar för finansiering, ökad lönsamhet och minskad administrativ börda. För att främja lokalisering och investeringar i sänks bolagsskatten och expansionsfondsskatten. För att minska risken för konkurser i livsdugliga företag ökar regeringen tillgången till kapital och skapar en effektivare reglering för företag i ekonomisk kris. Regeringen har också förbättrat tillgången till kapital för små och medelstora företag genom avskaffandet av förmögenhetsskatten och höjningen av lånebeloppet för AB:s mikrolån. För att kunna garantera utlåningskapacitet i dessa osäkra tider har regeringen förstärkt bolaget med . ges också möjlighet att finansiera av ett företags lånebehov i stället för som tidigare högst . Om synnerliga skäl föreligger ska även fullt ut kunna tillgodose ett företags finansieringsbehov. Regeringen har också sänkt arbetsgivaravgiften för alla företag och ytterligare sänkning sker för företag som anställer ungdomar. Detta minskar kostnadstrycket, vilket kommer att förbättra villkoren för nyanställningar och sysselsättning. Detta är särskilt viktigt med anledning av den rådande konjunkturutvecklingen. Regeringens strategi är att ha en politik för hela landet när det gäller infrastruktur, service, företagsåtgärder med mera så att det blir långsiktigt möjligt för alla orter att utvecklas. Statsbudgeten med reformer på 32 miljarder är enligt en av de mest expansiva i och skapar förutsättningar för investeringar nu och . Regeringen har också tillfört ytterligare resurser om sammanlagt för jobb och omställning som kompletterar inriktningen i budgeten. Vi vässar och förstärker vidare verktygen inom arbetsmarknadspolitiken och förbättrar efterfrågan inom byggsektorn genom införande av ROT-skatteavdrag. Vi gör också ytterligare utbildningsinsatser inom och yrkesvux. Vi möjliggör ytterligare insatser för drift och underhåll av vägar och järnvägar över hela landet. Regeringens åtgärder syftar till att stimulera och stärka utvecklingen av näringslivet och företagsamheten i alla delar av landet, och då även i . 75 (): Jag får tacka statsrådet för svaret även om jag inte tycker att det säger så mycket om specifikt utan mer generellt vad regeringen gör eller inte gör. Näringsministern och jag hade en interpellationsdebatt ungefär på samma tema. Det gällde även då arbetstillfällen i mina hemtrakter i , framför allt och . Läget har inte precis blivit bättre . Tvärtom har det hänt en hel del. KBM har flyttat till och . Vi fick behålla några arbetstillfällen på , och det var mycket bra, men totalt sett försvann 60 arbetstillfällen från .