prot · GX0941 · 2009-12-02 00:00:00 — Utskottet noterar att regeringen anser att organisationsbidraget till frivilligverksamheten ska vara kvar, men inte vara bundet till ett särskilt anslag i statsbudgeten. Det är det som är skillnaden. Myndigheternas möjligheter att använda de pengar för organisationsstöd till frivilligorganisationerna som tidigare öronmärkts genom ett särskilt anslag i statsbudgeten bör omges med restriktioner. Utskottet utgår från att regeringen återkommer i budgetpropositionen med en redovisning i budgetpropositionen av hur den fortsatta omfattningen och inriktningen av organisationsstödet utvecklas och en redovisning av ändamålsenligheten med den nya ordningen. Jag tycker inte att vi kan bli tydligare än så. Detta har ni inte haft någon invändning mot i utskottet. Det är viktigt att poängtera. När det gäller försvarsindustrin i har du, , talat om svensk försvarsindustri. Såsom läget är är den inte enbart svensk. Det kan du väl hålla med om. Däremot har vi försvarsindustri i . Den vill vi kristdemokrater värna om på ett balanserat sätt. Det tycker jag är viktigt att framhålla i sammanhanget. En industristrategi som du efterlyser tycker jag också vore värdefull. Den behöver vi arbeta fram tillsammans med försvarsindustrin och regeringen, kanske till och med Socialdemokraterna skulle kunna vara med i en sådan grupp så att vi kunde diskutera det tillsammans. 24 () replik: En ledamot i den borgerliga alliansen säger att till och med Socialdemokraterna kunde få vara med. Vi har eftersökt breda lösningar över blockgränserna i försvarspolitiken under men har inte blivit inbjudna till några diskussioner som helst. Det står om frivilligorganisationerna: Stödet till frivilligorganisationerna inom totalförsvaret ska inte längre finnas uppfört på statsbudgeten. Har utskottet gett detta regeringen till känna? Med det är en text i ett betänkande till intet förpliktande, allt enligt en rättschef som jag frågat på departementet. Det som skrivs i betänkandet och inte ges till känna till regeringen har ingen betydelse. Kanske kan vi sedan höra försvarsministern säga att dessa pengar odelat kommer att gå till frivilligorganisationer. Men varför tar man då bort dem ur budgeten? Det är min fråga till . Hur är det med alliansfriheten? Tycker att det är viktigt att förblir militärt alliansfritt? Den frågan vill jag gärna ha svar på. Sedan välkomnar jag om det nu är en invit en överläggning och diskussion om att vi tillsammans med industrin skulle kunna göra en försvarsindustristrategi för . Men det får väl försvarsministern tala om. Vad jag förstår skulle dock och gärna säga att även oppositionen var med i en sådan diskussion. Det välkomnar jag alltså. Jag vill gärna ha svar på de frågor jag har ställt. 25 () replik: Vi har så sent som i går antagit Lissabonfördraget, och i Lissabonfördraget finns en solidaritetsförklaring där vi förväntar oss att få hjälp utifrån och att vi också ska hjälpa andra länder. Givet detta måste vi naturligtvis diskutera alliansfriheten, men så här långt står bakom alliansfrihet. Samhället och världen förändras dock, och vi måste också följa utvecklingen. När det gäller att bli inbjuden hänvisar jag till försvarsministern. Jag vet att Socialdemokraterna har varit inbjudna till flera samtal när det gäller att kunna samarbeta på olika områden, och jag tror också att inviten har tagits av er. Resultatet har dock inte visat på särskilt mycket. Vi hör ofta i utskottet att kända ståndpunkter ligger fast. Så brukar Socialdemokraterna uttrycka sig i debatten, och det är jag självfallet besviken över eftersom alltid har värnat om en bred överenskommelse när det gäller försvars- och säkerhetspolitik. Det skulle må väl av, och det skulle också Socialdemokraterna vinna på i längden. 26 Försvarsminister (): antog det första inriktningsbeslut som syftar till att öka försvarsförmågan och inte till att skära ned försvaret. skar Socialdemokraterna i fasta priser ned försvarsanslaget med 4 miljarder. skar de bort ytterligare 4 miljarder. skar de bort ytterligare 3 miljarder, och vill oppositionen fortsätta denna utförslöpa med 2 miljarder. av förbandsnedläggningar, precis som var inne på, lade den socialdemokratiska regeringen ned 60 förband och verksamhetsställen. av den politiken har följt snart en mandatperiod utan nedläggningar. Alliansen följer nu upp sommarens inriktningsbeslut med en budget som skapar förutsättningar för det nya försvaret. Enligt Försvarsmaktens underlag och beräkningar, som propositionen bygger på, råder balans mellan uppgift och utgift. Det förväntade miljardunderskottet på förbandsanslaget har vänts till ett förväntat miljardöverskott. Försvarsmakten tar därigenom höjd för kommande uppgifter. Detta skulle man inte kunna göra om Socialdemokraterna fick bestämma. Det enda de tre oppositionspartierna är överens om i försvarspolitiken är att försvaret ska skäras ned. De är splittrade om bland annat insatsorganisationen, internationella insatser, den nordiska stridsgruppen, försvarsindustrin och försvarsmaterielexporten, för att inte tala om värnplikten och förutsättningarna för personalförsörjningen. Där är mp för en modernisering via frivillighet. Men 2 miljarder ska bort det säger man unisont, om än på totalt olika saker. Därutöver har Socialdemokraterna tillgodoräknat sig pengar från , vilket regeringen inte gjort eftersom beredningen inte är färdig. Socialdemokraterna föreslår också ett överintag av värnpliktiga motsvarande nästan . Totalt sett är Socialdemokraternas budget därför mer än 3 miljarder svagare än regeringens . Socialdemokraterna säger i sin motion att försvarsbudgeten är starkt ansträngd. Sedan drar de slutsatsen, fru talman, att den ska skäras ned med ytterligare flera miljarder som om budgeten på det sättet skulle bli mindre ansträngd. Inriktningspropositionen träder i kraft . Den nya strukturen ska vara intagen vid slutet av 2014. Då kommer 45 000 av de 50 000 personerna i den nya insatsorganisationen enligt såväl nya som tidigare ÖB att vara på plats. Hela insatsorganisationen ska som noterade vara tillgänglig och användbar , inom , om hotas. har den politiska kravställningen varit att bara en tredjedel av den nationella insatsorganisationen skulle vara tillgänglig och användbar . Resten, två tredjedelar, skulle i Socialdemokraternas gå att använda först , och då först efter att ny materiel, ny övning och nya pengar hade tillförts. Det var en politik för pappersförband som inte värnar . Användningen av det svenska försvaret har därför dessutom krävt mycket lång förvarningstid. Hade en konflikt uppkommit snabbare hade stått alldeles för dåligt förberett, oavsett var den hade uppkommit. nationella och internationella försvarsförmåga höjs betydligt när hela försvaret nu blir en försvarsmakt som faktiskt kommer att gå att använda och dessutom är möjlig att använda här och , när det behövs. För Socialdemokraterna är dock detta själva problemet. Den försvarsförmåga och beredskap får blir för hög med regeringens försvarspolitik. I deras försvarsmotion förekommer ordet försvarsförmåga en enda gång, och då handlar det inte ens om Försvarsmakten utan om försvarsindustrin. Den som har lyssnat på debatten här har också noterat att över huvud taget inte har några synpunkter när det gäller landets försvarsförmåga. Ordet jobb förekommer åtta gånger i Socialdemokraternas motion. Det är alltså åtta gånger mer än försvarsförmåga. Det illustrerar bara den totala riktningslösheten i deras politik. För Socialdemokraterna handlar försvarspolitik om allt annat än försvarsförmåga. Det är en total urholkning. De vill fortsätta att urholka försvarsförmågan, och de ser försvaret som regional- och arbetsmarknadspolitik. För alliansen är det tvärtom, och det är en mycket tydlig skiljelinje. För oss ska försvarspolitik handla just om försvarsförmåga. Det är vad hela politiken ska syfta till; allt annat är för oss en bisak. Och kring detta har alltså försvarsutskottets ordförande ingen som helst uppfattning. Det finns i oppositionens motioner heller inga siffror om vare sig hemvärnets storlek, insatsorganisationens storlek eller dimensioneringen av försvarets förmågor. Oppositionen står utan en reell, genomarbetad, preciserad eller genomförbar försvarspolitik. Socialdemokraterna skär miljarder ur försvarets budget men saknar beräkningar, antaganden och siffror i sin budgetmotion. Det är inte trovärdigt. Vi hörde att och kom till hjälp genom att säga att oppositionen någon annan gång, någon annanstans, vid något annat tillfälle än just när budgeten beslutas ska komma med siffror. Det är bara det, fru talman, att jag har hört den sången förut. Så var det inför inriktningspropositionen också: Någon annan gång, men inte , ska oppositionen komma med ett alternativ. Det blev så klart aldrig så, och det blev det inte nu heller. Lägre tillgänglighet, lägre användbarhet, lägre modernitet, lägre solidaritet men med betydande underfinansiering av försvaret genom miljardbesparingar är sammanfattningen av oppositionens försvarspolitik. För att öka försvarsförmågan genomgår försvarspolitiken nu ett antal paradigmskiften. Ökad tillgänglighet och användbarhet är en kärna, och ett nytt närområdesperspektiv är en annan. Rekrytering på frivillig grund, liksom övergång till stående och kontrakterade förband och ett starkt hemvärn är några exempel. Försvaret blir inte längre en myndighet inriktad på ständig grundutbildning, utan en myndighet inriktad på att leverera effekt genom beredskap och, när så krävs, insats och samverkan med andra. Lissabonfördraget innehåller två solidaritetsförklaringar som täcker hela skalan av hot i den nya tidens breda säkerhetsbegrepp. Det är viktigt och intressant för att grannlandet med samma grund och militära alliansfrihet värderar fördraget och nationellt har utvecklat solidaritetsförklaringarna på samma sätt som . Vi utgår från ett brett säkerhetsbegrepp omfattande såväl civila som militära hot. Vi utgår båda från att säkerhet bäst byggs tillsammans med våra grannar, inte minst i och EU. Det går inte att se en situation där ett militärt hot skulle påverka endast ett av länderna i vårt närområde. Därför är det rimligt att agera tillsammans med andra för att hindra hot från att växa och direkt eller indirekt påverka oss. Vi ska förbereda oss för att kunna både ge och ta emot hjälp, som också kan vara militär. Det kräver nationella beslut i varje enskilt fall. Den svenska försvarspolitiken tillförs nu ett nytt närområdesperspektiv. fanns en nationell insatsorganisation, byggd på en över åren alltmer urholkad värnplikt och användbar endast inom gränserna, och en särskild anställd frivilligrekryterad utlandsstyrka för insatser långt bort. Men däremellan var det ett glapp. Det saknades ett närområdesperspektiv för , och EU. Svensk försvarspolitik har ett tydligt Östersjöperspektiv. Det syns också i våra prioriteringar gällande förmågor. Vi har nästan dubbelt så stort flygvapen som grannländerna. Vi har ett ubåtsvapen i världsklass. Att de nordiska länderna prioriterar olika är naturligt, bland annat beroende på något olika geografiskt läge. Lika naturligt är ett fördjupat nordiskt försvarssamarbete för att nå högre effekt och kvalitet. Det svenska försvaret kommer att ha åtta snabbt användbara och lättrörliga bataljonsstridsgrupper för insatser i , i närområdet och utanför närområdet. Den gamla uppdelningen mellan en nationell insatsorganisation och en särskild anställd utlandsstyrka avskaffas. Samma förband ska kunna göra insatser i landet, i närområdet och utom närområdet. Kriser ska mötas med andra och hindras från att komma hit. Då krävs också, fru talman, en annan personalförsörjningspolitik än . Försvarsmakten har velat byta inriktning. behöver ett mer professionellt försvar, professionellt i följande mening: väl utbildade, övade och insatserfarna soldater och förband. har inga erfarna förband . I stället har förbanden avvecklats regelmässigt när de är som allra bäst, när de är som bäst utbildade, övade och insatserfarna. Det beror på att värnplikten inte kan tillämpas utanför landets gränser vid annat än mobilisering. De som gjort insats har därmed behövt vara anställda med andra villkor än värnpliktsförsvaret. Deras förband har avvecklats när de kommit hem igen och varit som allra bäst. Det är, fru talman, för mig förunderligt att svåraste och kanske farligaste yrke inte anses kräva professionalitet i den meningen. I stället beskriver Socialdemokraterna nostalgiskt värnplikten som den såg ut före murens fall , när hela manliga årskullar verkligen kallades in. Men är det inte så längre. Det är i stället en tiondel av en manlig årskull och totalt sett mindre än en tjugondel av unga män och kvinnor som gör grundläggande militär utbildning. Då fungerar i en ny värld med andra förutsättningar inte längre plikten rationellt för att tillgodose Försvarsmaktens personalbehov. Plikten ger en skyldighet att delta i grundutbildning, men inte för att vara en del av försvarets framtid. av dem som gör plikten vill inte bli officerare och vill inte göra insats. De värnpliktiga krigsplaceras två till efter avslutad grundutbildning i insatsorganisationen. Kvinnor särbehandlas fortfarande. Att som Socialdemokraterna vill bara vidga pliktlagen innebär att kvinnor liksom män kommer att fängslas för brott mot pliktlagen, alldeles oavsett att tusentals andra unga människor vill rycka in men inte får rycka in, dessutom utan att försvarsförmågan höjs över huvud taget. behandlade i samband med inriktningspropositionen skiftet till frivillighet. kommer propositionen med verkställigheten. Förändringen är nödvändig för att öka den nationella försvarsförmågan och försvarets tillgänglighet och användbarhet, men också för att klara närområdesperspektivet. Socialdemokraterna vill med plikt överutbilda 12 000 unga människor, som inte ska användas till insatsorganisationen utan direkt avföras till en personalreserv, till ett register. Det skulle kosta nästan 1 miljard , utan att försvarsförmågan höjs och utan att det ens finns någon ambition att använda dem man vill pliktutbilda. Det finns inte ens en hänvisning till att rikets försvar så kräver. Ändå påstår man i sin motion att det skulle vara billigare än regeringens förslag. Men man gör det som vanligt utan några som helst redovisade beräkningar. Budgeten innebär också islossning i materielfrågor. Vi begär godkännande för att gå vidare med anskaffning av en rad centrala materielsystem: en radarjaktrobot för JAS 39 , splitterskyddade fordon, taktiska obemannade spaningsflygplan och ett nytt signalspaningsfartyg. Detta gör vi strax efter att vi har beslutat att anskaffa artillerisystemet . Vi begär vidare stöd för en Brasilienaffär och vad det skulle kunna innebära för . Vi bildar en ny exportmyndighet som ger en ny möjlighet för export av försvarsmateriel, en konsekvens av det stora exportberoende som försvarsindustrin har. Men Socialdemokraterna är emot, trots att man säger sig värna försvarsindustrin och trots att mellan av försvarsindustrins orderstock går på export. Socialdemokraterna lägger ut 100 miljoner mer på anskaffning av materiel, men de pengarna tas från underhåll och vidmakthållande av materiel. Det är alltså ett nollsummespel. Återigen har oppositionens resonemang inget med försvarsförmåga att göra över huvud taget. Samtliga förband ska gå att använda internationellt, medger Socialdemokraterna och håller där med regeringen. Men skriver man att det är fel att all materiel blir internationellt gångbar. Men vilken materiel ska då förbanden använda? Vi bygger säkerhet tillsammans med andra, och då måste materielen vara interoperabel med andra. Det vi nu gör är den största försvarsreformen , allt för att stärka landets försvarsförmåga. Den här reformen har mött betydande uppskattning och uppmärksamhet internationellt, inom EU men också i . Vi går samma väg som andra länder i EU, men också många Natoländer, går för att stärka försvarsförmågan genom ökad tillgänglighet och användbarhet. Den stora utmaning vi ser är att tillsammans med Försvarsmakten vårda och värna omställningen för att genomföra den inriktning vi tillsammans har arbetat fram mellan politik och myndighet. 27 () replik: Så var vi här igen, och jag. av tiden har använts för att angripa socialdemokratins försvarspolitik, för att tala om vad man vill göra. Det är ett känt fenomen att Tolgfors använder den debattekniken. När vi begynner att tala om försvarsindustrin har jag ett antal frågor och funderingar. Tycker Tolgfors att försvarsindustrin förser inte bara med spjutspetsteknologi, utan också med kunskap och oberoende? När jag nu talar om kunskap och oberoende ställer jag frågan igen: Kommer att förbli militärt alliansfritt vid en fortsatt borgerlig regering? Den frågan vill jag gärna ha svar på, för jag noterade att Tolgfors, precis som alla andra borgerliga talare, inte uttalade orden militärt alliansfritt en enda gång i sitt anförande. Det tycker jag är mycket anmärkningsvärt. Han pratar om att vi ska vara här och . Jag skulle nästan vilja säga att det snarare är då och sedan. Men om man nu ska ha en försvarsmakt som ska stå på tårna vill han dölja att det kostar pengar, och han jämför det med Socialdemokraternas budget, som är 2 miljarder. Det kostar oerhört mycket pengar att ha svenska soldater som går och sparkar grus på kaserngårdarna och att tro att det finns någon hotbild för som kan infalla . Det är väl det som är skälet till att man måste ha dem beredda . 6 500 soldater ska alltså vara yrkessoldater i , . Är det en rimlig bedömning av säkerhetsläget att man ska ha dem så stridsberedda? 28 Försvarsminister () replik: Låt mig bara först understryka att har fel. Jag talade visst om militär alliansfrihet, och han kan gå tillbaka till protokollet och se det. Jag gjorde det i samband med solidaritetsförklaringen och att analyserar den på samma sätt som . Dessutom har vi levererat en proposition, , med allt det vi vill göra. Vi har levererat en budget med allt det vi vill göra. Det är bara att läsa. Vi har redovisat, kostnadsberäknat och berättat hur vi ska genomföra det. Låt mig ställa en fråga till . Jag ska ta ett citat ur materielförsörjningsstrategin, för jag noterade att aldrig pratade om materielförsörjning utan bara om industrin. I första hand bör en anskaffning göras genom deltagande i samordnad internationell anskaffning och i andra hand på egen hand. Endast i de fall då dessa möjligheter uttömts bör man välja att tillgodose behovet genom en nyutveckling, och även då i första hand i samarbete med andra eller tillsammans med internationella samarbetspartners. Egenutveckling bör ske endast i undantagsfall. Jag skulle gärna vilja be utveckla vad det är i detta som han inte tycker är lämpligt och rationellt för det svenska försvaret. Jag vill också säga att den beskrivning ger av det nya personalförsörjningssystemet i grunden är fel. Hemvärnet har nämligen testat detta. Man har lyckats nå en kraftigt ökad kvalitet. Man ligger jämfört med drygt 400 i Försvarsmakten i övrigt. Man har testat åldersblandning för att få stabila grupper, alltså personer med olika yrken, olika utbildningssituation och olika familjesituation. Man har i nått 5050 mellan män och kvinnor på grund av frivilligheten. Allt detta är emot. Specificera för mig, , vad i denna materielförsörjningsstrategi det är som du inte instämmer i! 29 () replik: Försvarsindustrin är en viktig del av svenskt försvar. Det jag har försökt få svar på av samtliga borgerliga ledamöter under den här debatten är: Har svensk försvarsindustri någonting att göra med den svenska alliansfriheten? Har det en koppling till att kunna förse vårt land med materiel även i en krissituation? Har då svensk försvarsindustri en viktig roll att spela i alliansfriheten? Jag fick inte svar på min fråga, om än försvarsministern säger att han har talat om alliansfrihet i sitt anförande. Är fortfarande militärt alliansfritt om det skulle misslyckas och bli en fortsatt borgerlig regering ? Den frågan tycker jag att svenska folket ska få besked om , för det är sista tillfället att kunna svara på den i den här typen av debatter. Jag tycker att det är absolut nödvändigt att ge ett svar på den frågan. Återigen: Finns det någon hotbild för som gör att man måste ha 6 500 soldater som går på kaserngårdarna och sparkar grus, för att möta ett eventuellt hot mot ? Den frågan har jag inte heller fått svar på. Ska det verkligen vara så, till oerhört stora kostnader? Sedan det andra: Avskräcker inte exemplet i ? Där har man 7 000 vakanser inom Försvarsmakten där man nu provar ett frivilligt system. Man är ute och rekryterar i gymnasieskolorna bland de killar och tjejer som inte lyckas få betyg i skolan utan ska gå in i Försvarsmakten. Avskräcker inte det Tolgfors och den borgerliga regeringen, när man nu ska övergå till ett frivilligt system? Det är inte ens beslutat i , men man har redan börjat jobba med det. 30 Försvarsminister () replik: Då kan jag berätta för att det citat jag läste upp är undertecknat av på . har alltså i denna kammare ställt sig bakom detta. Det var nämligen en skrivelse från regeringen om just försvarsindustrin och materielförsörjningsstrategin. Det har ägnat hela denna debatt åt att kritisera är någonting som han själv har röstat igenom och som hans egen gamla regering har föreslagit. Jag höll på att säga touché! Då väntar jag bara på att ska utveckla sin kritik mot sin tidigare statsminister , sin tidigare försvarsminister och sitt eget röstande och agerande i denna kammare under förra mandatperioden. Då väntar vi på en rejäl omprövning. Det är väl känt att när utvecklades till Nya gjorde vi upp med en del gamla ståndpunkter som vi tyckte inte längre höll. väntar vi på samma självkritik från Socialdemokraterna i den delen. kan jag säga att det är intressant att se att landets största parti saknar försvarspolitik, saknar en försvarsbudget och saknar en uppfattning om insatsorganisationens storlek, om hemvärnet och om hur många flygplan ska ha. Det är totalt tomt. Vi har sett hänvisningar till att det ska komma sedan. Det skulle komma i samband med inriktningspropositionen. Nej, det kom ingenting. Det skulle komma i samband med budgeten. Nej, det kom ingenting. säger att vi kanske får se någonting före valet. De samtalen kommer att bli intressanta. Precis som flera här har noterat vill alla partierna i oppositionen skära 2 miljarder, säger de, men på totalt olika saker. Det döljer sig också mycket kraftiga underfinansieringar. Det är till exempel överintag av värnpliktiga på 12 000, som bara det närmar sig 1 miljard. Därutöver har redan räknat in pengar från den kommitté som ska se över stöd- och kringmyndigheter, som man kritiserar just resultatet från den kommittén. Bara hans underfinansiering ligger på 3 miljarder. Sedan är det gravt föraktfullt att prata om att soldater sparkar grus. I vår värld är de till nytta för , i landet, i närområdet och utom närområdet. 31 (): Alliansregeringen fortsätter förnyelsen mot ett användbart försvar. Vi för en ansvarsfull försvarspolitik för och vår omvärlds väl. Inriktningspropositionen, som beslutades av , innebär den största försvarsreformen . får en höjd försvarsförmåga genom ökad användbarhet, tillgänglighet och flexibilitet. Det förändringsarbete som så länge behövts fortsätter, som den ekonomiska ramen för området försvar förblir oförändrad. Inriktningspropositionen innebär inga nedskärningar i försvaret, vilket även det är första gången . I budgetpropositionen tar regeringen nästa steg mot förstärkningen och förnyelsen av försvaret. Försvarsmakten ska ha en stark förmåga att värna om nationellt och internationellt. Detta kräver en förstärkt förbandsverksamhet, en effektivare materielförsörjning och en fortsatt stärkt ekonomisk styrning. Men lika viktigt som att stärka det nationella försvaret är att värna om de nödvändiga fredsfrämjande insatser som våra män och kvinnor gör utomlands.