prot · GW0983 · 2009-03-12 00:00:00 — Då skulle de resurser som ligger fastlåsta i SAS kunna användas till betydligt bättre ändamål i statsbudgeten, exempelvis till utbyggnad av järnvägsspår eller stöd till förnybar energi, som också ger en positiv klimateffekt. Det finns inte heller några regionalpolitiska skäl att behålla SAS i statlig ägo. Den trafik som betraktas som regionalpolitiskt motiverad handlas upp av Rikstrafiken och är alltså inte kopplad till SAS utbud. För att ta hand om de regionalpolitiskt viktiga flygtransporterna har vi ett annat system som ligger skilt från SAS. Jag trodde tidigare att och regeringspartierna var överens om att statligt företagsägande främst skulle vara motiverat när företagen fyller samhällsviktiga funktioner och utför uppdrag som inte kan utföras av privata aktörer. Därför är det minst sagt förvånande att regeringspartierna nu utan tvekan ställer sig bakom ett förslag om att inte bara ha kvar ägandet i SAS utan dessutom gå in med ytterligare skattemedel i bolaget. I stället för att avveckla väljer man att fördjupa sitt engagemang i ett bolag vars uppgifter precis lika gärna kan utföras av privata och strikt kommersiella aktörer. När det gäller ett sådant här beslut som rör flygets framtid bör man också diskutera flygets miljöeffekter. Flygresorna står enligt beräkningar för av de totala utsläppen som den svenska befolkningen orsakar . Dessutom växer flygets utsläpp snabbt. Även om vi just nu ser en avmattning till följd av den ekonomiska krisen, har flygresandet under ökat med , vilket är en fördubbling av flygandet totalt sett . Även om flygets energianvändning och utsläpp minskar något på grund av bränslesnålare flygplan, högre beläggning, bättre organisation av flygtrafiken med mera, kan alla dessa faktorer samlat bara motverka en mindre del av det ökande flygresandet. Räknar man samman alltihop innebär det att flygets utsläpp fördubblas ungefär med den trend vi sett tidigare. Det säger sig självt att detta inte är förenligt med en hållbar utveckling. Att , med de kunskaper som vi har om hur allvarliga effekter klimatförändringar kan få, gå in med direkta statliga stöd till en miljöskadlig verksamhet som flyget tycker vi är direkt oansvarigt. Vi ser också att stöd till den inhemska flygindustrin riskerar att tvinga andra stater som har egna flygbolag att följa efter. Den totala effekten riskerar då att bli att det globala flyget med hjälp av omfattande statsstöd kan upprätthålla och bibehålla en omotiverat stor flygtrafik och därmed fortsatt växande klimatskador. Från sida har vi svårt att se någon samhällspolitisk nytta med att staten äger flygbolag. När flygverksamheten var ung och det var monopol, åtminstone på inrikesflyget, kunde det finnas anledning att ha ett statligt ägande. Men som jag varit inne på är flygtrafiken fullt ut konkurrensutsatt. Vi anser att det statliga ägandet snarare fungerar som en hämsko när det gäller att reglera och ställa hårdare miljökrav på flygtrafiken än gynnar verksamheten. Vi anser inte heller att det finns några synnerliga skäl för staten att hålla ett flygbolag under armarna som man nu föreslår. Det vi behöver investera i är inte ett bibehållet flygande utan förnybar energi, hållbar transportinfrastruktur och energieffektivisering framför allt. står fast vid att den ansvarsfulla politiken är att sälja SAS och låta rent kommersiella aktörer sköta flygtrafiken. Vi yrkar därför avslag på regeringens förslag om att delta i nyemissionen i . I detta anförande instämde (). 115 (): Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på motionen. Jag tror dock att mycket av det Per har framfört från talarstolen kommer att leva kvar. Om Per följer kommer han troligen att kunna säga: Vad var det jag sade för ! Men , Per , kommer du att få vara med om att förlora en votering. Mot motion står nämligen en helt formidabel koalition. Jag trodde inte att jag skulle stå i talarstolen och representera allt ifrån till högerflank, men så är det. Det räcker inte bara med denna formidabla koalition, Per . Utanför denna kammare har två nordiska regeringar, den norska och den danska, kommit fram till samma slutsats just i detta skede och just i denna nyemission. Man skulle kunna tro att det bara är vi politiker som gillar att äga flygbolag för att det är extra spännande med all teknik och sådant. Men tittar man på de privata ägarna, som antagligen gör andra värderingar, kan man konstatera att som de flesta antagligen betecknar som urtypen för kapitalism också tänker satsa friska pengar i denna nyemission. Som jag sade, mycket är säkert korrekt i det resonemang som Per förde, men är vi i den situation vi är när det gäller nyemissionen. Regeringens och majoritetens bedömning är att detta är det sätt på vilket vi bäst tar till vara skattebetalarnas intresse. Här och och med det finansiella läge vi har är det genom att gå med i denna nyemission som vi på bästa sätt säkerställer skattebetalarnas intresse. Det är både en politisk värdering och en affärsmässig bedömning. Olika parter som har gjort bedömningar ur helt olika perspektiv har kommit till samma slutsats. Det går alltid i efterhand att säga vad man skulle ha gjort tidigare. Det är helt klart att om man, som Per framförde, hade sålt ett antal statliga innehav när aktiemarknaden stod på topp hade det varit en bra affär. Men minns man debatterna här i kammaren var det inte precis något skrik efter att vi skulle sälja mer än vi gjorde. Är man ägare får man ta risker, och det har vi väl delvis gjort i det här fallet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) 8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats UbU9 Tydligare mål och kunskapskrav Nya läroplaner för skolan Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res.1 (v) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 2 (Utredning om skolans styrning och finansiering) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 232 för utskottet 17 för res. 2 100 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 s, 73 m, 19 c, 20 fp, 17 kd, 14 mp För res. 2: 17 v Frånvarande: 41 s, 24 m, 10 c, 8 fp, 7 kd, 5 v, 5 mp Punkt 3 (Läroplanen ett samlat måldokument) 1. utskottet 2. res. 4 (v) 3. res. 5 (mp) Förberedande votering: 18 för res. 4 15 för res. 5 221 avstod 95 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 148 för utskottet 19 för res. 4 88 avstod 94 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 18 s, 74 m, 19 c, 20 fp, 17 kd För res. 4: 2 s, 17 v Avstod: 72 s, 1 kd, 15 mp Frånvarande: 38 s, 23 m, 10 c, 8 fp, 6 kd, 5 v, 4 mp , och (alla s) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkterna 47 Kammaren biföll utskottets förslag. UFöU3 Svenskt deltagande i EU:s insats utanför Kammaren biföll utskottets förslag. 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde TU16 Ändring i körkortslagen biföll utskottets förslag. FiU40 Nyemission i (publ) Punkt 1 (Statens deltagande i nyemission i (publ)) 1. utskottet 2. res. 1 (mp) Votering: 239 för utskottet 15 för res. 1 95 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 s, 74 m, 19 c, 20 fp, 18 kd, 17 v För res. 1: 15 mp Frånvarande: 39 s, 23 m, 10 c, 8 fp, 6 kd, 5 v, 4 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. 10 § Ändringar i lagen om elcertifikat tilldelningsprinciper och förhandsbesked Föredrogs näringsutskottets betänkande 2008/09:NU15 Ändringar i lagen om elcertifikat tilldelningsprinciper och förhandsbesked (prop. 2008/09:92). 116 (): En snabb minskning av växthusgaserna är nödvändig. Det krävs en omställning från fossila bränslen till förnybar energi. Hoppet står bland annat till en snabb exploatering av sol-, vind- och vågenergi samt biobränslen av olika slag. Inom vissa områden är omställningen i full gång, inom andra skymtar de runt hörnet. För att de ska kunna blomma ut fullständigt krävs politiskt initiativ. Vi politiker måste agera nu utan att egentligen veta några svar och utan att veta vad det kommer att kosta. Klimatförändringarna kan vara trampolinen in i det hållbara samhället. Jag säger som vår miljöminister: ska kännas i hjärtat och i plånboken. Vi politiker måste våga väga våra beslut mot effekter på klimatet, ekosystemen och befolkningstillväxten. Att fasa ut de fossila bränslena är ett måste för oss. Forskning när det gäller omställningen till ett hållbart samhälle ska kombineras med ekonomiska styrmedel, politiska incitament och skatter. Ekonomiska styrmedel och politiska incitament handlar bland annat om elcertifikatssystemet. Med tanke på våra barn och barnbarn får vi inte skylla på finanskrisen att vi blir handlingsförlamade när det gäller den hållbara utvecklingen. Vi har redan gjort mycket, vi gör mycket, men framför allt vill vi och kan vi göra ännu mer i dessa frågor. Vår miljöminister har även sagt följande: Finanskris, klimatkris och lågkonjunktur ska övervinnas genom att de hanteras tillsammans. Klimatfrågan är nyckeln till politisk framgång. Det behövs en balanserad dialog mellan oss politiker och alla aktörer inom energi- och miljöområdet. Vi måste snart börja bygga vårt samhälle smartare och inte låsa fast oss i ändliga resurser. Med rätt signaler och systematiska strategier kan förbättras till ett långsiktigt hållbart och miljömässigt effektivt samhälle. Många krafter i har talat om och talar fortfarande om att det är marknaden som ska styra omställningen från det fossila till det förnybara. När elcertifikatssystemet infördes var många röster däremot. Liknande resonemang förs när det gäller den så kallade Klimp:en. Vi socialdemokrater tror både på elcertifikat och på Klimp. Det kanske är så att de som bryr sig minst om klimatet är de som kramar marknaden mest. Genom att stödja elproduktionen från förnybara energikällor kan vi trygga jobben i . För oss socialdemokrater är frågan om trygga jobb den övergripande frågan. Trygga jobb får vi genom en trygg energiförsörjning. Det är jobben som gäller för oss socialdemokrater. Trygg energiförsörjning med förnybara energikällor kommer att skapa jobb gröna jobb. Det finns alltså en koppling mellan klimatpolitik och elcertifikatssystemet. En höjning av ambitionsnivån kommer att medföra gröna jobb. Potentialen i modern miljövänlig teknik och i förnybar energi är oerhört stor. Allt talar som sagt för en snabb tillväxt av både lokala och globala marknader för vind-, sol- och vågenergi samt biobränslen av olika slag. Det skapar bästa tänkbara förutsättningar för mer jobb gröna jobb. En höjning av ambitionsnivån i elcertifikatssystemet är alltså bra inte enbart för klimatet utan även för jobben. Därför yrkar jag bifall till reservation 3. I urminnes tider har vi människor sökt oss till vatten, bland annat för att bo men även för att få vår föda och för rekreation. Till slut lärde vi oss inte enbart att tämja de vilda djuren utan även att tämja vattnet. Vår välfärd i bygger till stor del på att vi har tämjt små och stora vattendrag. Runt om i landet har jobben säkrats just för att man har använt lokal vattenkraft. Vattenkraft är en av de viktigaste förnybara energikällorna. Vattenkraften bidrar till en säker elproduktion, inte enbart för industrin utan även för oss elkonsumenter. Vattenkraften ger oss tillgång till el till rimliga priser, och det är därför som vi socialdemokrater vill att den småskaliga vattenkraften inom begränsade ramar ska stödjas av elcertifikatet. Jag har tyvärr tappat sista delen av mitt manus. Men jag yrkar bifall till reservation 4. 117 (): Jag blev förvånad över att se herr ålderspresident här, men det är trevligt. Det känns lite hedrande, måste jag också säga. Vi står inför en finansiell kris, en energikris och en klimatkris. Dessa tre kriser samverkar med varandra. Egentligen har de samma utgångspunkt överanvändning av ändliga resurser. Men vi måste också se att det finns en möjlighet och en utmaning för oss i detta. Vi har en möjlighet att lösa detta om vi vidtar åtgärder som stimulerar förnybar teknik och förnybar energi. In ska sol, vind och vatten, och ut ska uran, kol och olja samt gas. Först då kan vi bygga ett hållbart samhälle som bygger på vad jordens resurser kan fördela till mänskligheten. Det ska ske på ett socialt sätt som tar hänsyn till världens befolkning. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Vi vet att om temperaturen fortsätter att stiga i samma takt som kommer det att leda till allvarliga konsekvenser för livet på jorden. Det finns flera rapporter som visar att det kanske till och med går snabbare än vad vi förutsåg för bara . Det är allvarligt i sig. Men vi har kunskapen och möjligheten att göra det. Det är länder som som har resurser att ställa om och dessutom släpper ut mer per capita som främst behöver vidta åtgärder för att minska sina utsläpp. Genom att vara ledande i arbetet med att bryta beroendet av fossila bränslen kan fungera som ett föredöme för andra. Jag tror att det är väldigt viktigt att ta den stafettpinnen inför ordförandeskapet i EU. De pågående klimatförändringarna är, som jag sade tidigare, inte bara ett hot utan också en möjlighet och en utmaning för att skapa nya arbetstillfällen i genom investeringar i det svenska energisystemet. behöver en god tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Det är inte minst av stor betydelse för sysselsättningen i den svenska elintensiva industrin. Investeringar i den svenska förnybara elproduktionen bidrar till att hålla sysselsättningen uppe i det svåra ekonomiska läge som landet befinner sig i. Svensk Vindenergi har kommit ut med en rapport som visar att vindkraftsutbyggnaden kan skapa närmare 12 000 nya årsarbeten i med de utbyggnadsplaner som finns . Det är väldigt bra. Därför är det viktigt för att investeringar i det svenska energisystemet ska bidra till att underlätta miljö- och klimatomställningen. Men det behövs också olika styrmedel för att underlätta omställningen. En satsning på den förnybara elproduktionen i form av vindkraft, bioenergi och solkraft är en viktig del av omställningen till ett hållbart samhälle. Det ger positiva effekter inte bara på klimatet utan även för nya arbetstillfällen i . Det behövs därför en politik som tryggar den svenska tillgången till el och upprätthåller effekten i energisystemet. utgångspunkt är att har goda förutsättningar att klara detta. Redan utan ytterligare åtgärder visar flera prognoser att vi kommer att ha ett mycket kraftigt elöverskott i 2015, 2020 och ända upp till . Det är bra. Vi ska ha ett överskott av el. Genom det har vi också möjligheter att minska importen av till exempel dansk kolkraft på den nordiska elmarknaden. Vi kan på det sättet minska utsläppen och förhoppningsvis också pressa elpriserna. Därför bör den förnybara elproduktionen byggas ut ytterligare. Målet bör vara att ska komma från förnybara källor . Det innebär också att vi behöver ha ett styrmedel som underlättar förnybar elproduktion. Här kommer elcertifikaten in som ett viktigt medel. Vi ska komma ihåg att när vi introducerade elcertifikaten en gång skapades de för att stimulera förnybar el för att ge möjlighet att fasa ut kärnkraften så att inte elbrist skulle uppstå. Det är viktigt att komma ihåg det. bör mot den bakgrunden uppdra åt regeringen att återkomma med förslag på hur elcertifikatssystemet ska utformas för att vi ska nå förnybar el till 2020. Därmed yrkar jag bifall till reservation 3. har ytterligare motioner och reservationer i det här betänkandet. Jag kommer inte att yrka bifall till dem här. Jag står däremot bakom dem. Men jag tänker använda resterande till att prata lite grann om dem. Vi anser att den småskaliga vattenkraften bör fasas ut ur elcertifikatssystemet. Vi stod bakom det beslutet och står fast vid det. Den småskaliga vattenkraften bidrar ytterst marginellt till att trygga elförsörjningen i . Mot den står andra intressen i form av rekreation, sportfiske och så vidare som betyder väldigt mycket, inte minst i landsbygdskommunerna. Däremot är vi för ytterligare investeringar i befintliga vattenkraftverk. Det kan göras effekthöjningar, det kan behöva rensas upp i strömfåror. Det ska inte råda något missförstånd därom. När det gäller torven vill vi avvakta den utredning som sitter och som kommer med förslag. Först då kommer vi att ta ställning till torvens framtid, om den bör finnas med och hur den ska hanteras. Jag vill också belysa frågan om en internationell elcertifikatsmarknad. Som det är kan vi konstatera att elmarknaden i inte fungerar på ett bra sätt i konkurrenshänseende. Det finns många problem med den, inte minst samägande av distribution och produktion. Det finns olika styrsystem. Det finns olika subventioner i de olika länderna. Det är klart att det i perspektiv av det blir väldigt svårt att få en fungerande elmarknad. Vi har från vårt håll tryckt på och tyckt att det är viktigt att vi åtminstone börjar här i för att få en fungerande elmarknad och en gemensam elcertifikatsmarknad. Jag konstaterar att utskottet i sitt betänkande egentligen inte har någon annan uppfattning, men man vill inte gå så långt som att ge regeringen ett tillkännagivande om att det är viktigt att jobba för att få en fungerande elmarknad. Det är synd. Ska vi börja någonstans för att få en fungerande elmarknad med elcertifikaten är det här i . Här har vi också möjligheterna. 118 PER (): Ökad produktion av förnybar el från vind, biomassa och andra förnybara energikällor är en väldigt viktig nyckel för att minska beroendet av klimat- och miljödålig elproduktion i vårt land och runt om i världen. De gröna elcertifikaten har börjat generera ny grön el till det svenska elnätet och de svenska elkonsumenterna. Men det har också med tiden visat sig att systemet med elcertifikat har många inneboende problem. Det mest uppenbara problemet kan man se om man tittar på vilka av länder som har lyckats bäst med utbyggnaden av förnybar elproduktion, till exempel vindkraft och solceller. Det blir då uppenbart att de länder som har använt elcertifikat för att stödja uppbyggnaden har lyckats betydligt sämre än de länder som har använt fastprissystem. I ett fastprissystem bestämmer man hur mycket leverantörerna ska få betalt av levererad el för olika typer av elproduktion, till exempel vindkraft och solkraft. Länder som , och är världsledande när det gäller utbyggnaden av förnybar elproduktion. De har samtliga använt fastprissystem. Av samma anledning ser vi nu också att fler och fler länder väljer att använda sig av fastprissystem i stället för certifikatsystem. Det senaste exemplet är , som beslutade sig för att använda ett fastprissystem. Därigenom går de nog emot möjligheten att bygga ut ett nordiskt elcertifikatssystem. Ett annat problem med certifikaten är att det finns en stor risk för att den målnivå man sätter upp inom certifikatsystemet kommer att ha en tendens att bli ett tak som omöjliggör vidare utveckling av den förnybara energiproduktionen över denna nivå. Här kan man också göra en jämförelse. har genom sitt stödsystem lyckats få fram vindkraftsproduktion på ungefär ett årtionde, medan regeringen i sina nya målsättningar bara föreslår förnybar el till 2020, trots att har betydligt bättre vindförhållanden än och också har ett betydligt mer glesbefolkat land, vilket ger bra förutsättningar för vindkraft. Trots detta kommer alltså certifikatsystemet att ge betydligt mindre ny el än vad som redan varit fallet i till exempel . Vi kan också jämföra med Sveriges energimyndighets planeringsmål. Man säger att man bara för vindkraften kan få upp till ny vindkraftsel till 2020. Det är alltså betydligt mer än regeringen har satt som mål för all förnybar elproduktion tillsammans. Slutsatsen blir att man med det certifikatmål regeringen nu föreslår inte kommer att kunna frigöra hela potentialen för förnybar elproduktion i . Det gör att många möjligheter till hållbar elproduktion inte kommer att utnyttjas i . Certifikatsystemet riskerar därför att hämma utvecklingen snarare än att gynna den när vi närmar oss slutet av den här planperioden. Det är någonting som vi ser med oro på från sida. Ytterligare ett problem är att certifikatsystemet inte är teknikdrivande. har vi sett att det svenska stödsystemet nästan bara har lett till ökad elproduktion från biomassa i befintliga anläggningar. Ökningen inom vindkraft är däremot än så länge mycket begränsad. Eftersom certifikatsystemet ger samma ersättning för elen oavsett hur den är producerad kommer det inte att ge någon teknikutveckling alls av lovande men än så länge något dyrare tekniker, till exempel havsplacerad vindkraft eller solceller. Det här gör att systemet överkompenserar billiga tekniker och inte stöder tekniker under utveckling tillräckligt mycket, vilket kommer att visa sig vara ett stort problem när vi behöver all den teknik som vi kan få för förnybar elproduktion. har det också visat sig att när certifikattiden för ett verk börjar närma sig slutet finns det en stor risk för att verket kommer att läggas ned i stället för att renoveras, på grund av det sätt som certifikatsystemet är uppbyggt på. Certifikatsystemet stöder nämligen bara nyproducerade kraftverk, inte upprustning av befintliga verk, till skillnad från ett fastprissystem, som stöder all nyproduktion av el. Den proposition vi har att ta ställning till försöker att rätta till det här mindre problemet, men inte ens det här problemet lyckas man rätta till fullt ut, anser vi. I propositionen föreslår man att en produktionsanläggning ska få nya certifikat om en ombyggnad anses uppnå nybyggnadsstandard på verket. Först om ombyggnaden blir så kraftig att det i princip är en ny anläggning kan man alltså kvalificera sig för en ny med elcertifikat. Vi tycker att det här kravet måste mildras, så att även delvisa renoveringar ska kunna ge rätt till tilldelning av nya elcertifikat. Exempelvis ser vi ett behov av att en renovering som motsvarar ungefär halva nybyggnadskostnaden för verket skulle ge hälften av de elcertifikat man fick rätt till när man byggde verket. Det kan till exempel handla om ett vindkraftverk där man behöver byta ut en växellåda, men som i övrigt är fullt fungerande och skulle kunna leverera el . Utan en sådan ändring som vi föreslår riskerar hela verket att läggas ned och rivas i stället för att köras vidare. Därigenom förlorar vi värdefull elproduktionskapacitet, när vi i stället skulle behöva öka kapaciteten. Vi anser också, med tanke på att länder med fastpris har lyckats betydligt bättre med att öka den förnybara elproduktionen, att det finns ett behov av att komplettera elcertifikatssystemet som det ser ut med ett garanterat minimipris för elcertifikaten. Det har visat sig att det speciellt i ekonomiska orostider inte finns tillräckligt intresse hos banker och privata finansiärer av att investera i förnybar energiproduktion för att det råder en osäkerhet om hur det framtida priset på elcertifikat kommer att utveckla sig. För att motverka detta och främja investeringar i nya anläggningar för förnybar energiproduktion skulle det behöva införas ett garantipris för nya leverantörer av energi från sol och vind och bio- och vågenergi, till exempel. Ett garanterat minimipris skulle kunna utgöra basen för att gå över till ett rent fastprissystem för förnybar elproduktion i . För att utnyttja den svenska potentialen för vind- och biomasseel behöver vi också en höjd ambitionsnivå i elcertifikatssystemet högre än regeringen har föreslagit. Vi tycker att en rimlig ambitionsnivå är att produktionen av el från förnybara energikällor ska öka till i förhållande till nivå. Helst vill vi se en ännu större ökning. Vi tycker också att vattenkraften är färdigutbyggd i vårt land. är ett av de länder i världen som har mest genomgripande exploatering av vattenkraft. av våra vattendrag är redan exploaterade. De kvarvarande strömmande vattendragen måste därför skyddas för att undvika att miljöer utarmas och att den biologiska mångfalden hotas. Därför anser vi att nybyggd vattenkraft bör tas bort ur elcertifikatssystemet.