prot · GX0942 · 2009-12-03 00:00:00 — Försvaret kan med det här synsättet flytta sina insatsförband, basbataljonen till Malmen och flygdivisionerna till och . Med andra ord: Skylten F 21 hänger uppe i , men ingen är hemma. Är försvarsministerns synsätt förankrat hos försvarsutskottet och partiledarna i alliansen när nu ministern öppnar dörren på vid gavel för förändringar som inte har någonting att säga till om? 69 Försvarsminister (): Det var synnerligen stora ord från en representant för ett parti som lade ned 60 förband och verksamhetsställen under sina år vid makten. Det är synnerligen stora ord från en representant för ett parti som vill skära ned 3 miljarder i försvarsbudgeten jämfört med regeringen, en regering som har fattat det första försvarsbeslutet som inte syftar till att skära ned försvaret utan till att stärka försvarsförmågan. Det är alldeles uppenbart att fördelningen i ansvar är väldigt tydlig för Försvarsmakten liksom för alla andra myndigheter i vårt land. reglerar ett 30-tal delar av grundorganisationen, regeringen ytterligare 5. I övrigt gäller Försvarsmaktens beslut. När det gäller insatsorganisationen, alltså vilken förmåga har och vad den ska bestå av, ger vi ett uppdrag till Försvarsmakten om hur den ska se ut, vilken förmåga man ska ha och hur den ska se ut. Sedan verkställer man detta på bästa och effektivast möjliga vis. Det är glasklart i det här fallet liksom i alla andra fall. 70 (): Försvarsministern slår sig gärna för bröstet och talar om att regeringen inte lägger ned några förband. Men det som sker är att våra militära förband urholkas och i värsta fall läggs ned när försvaret följer försvarsministerns riktlinjer. Innebörden blir i praktiken att ministern har tagit ifrån all dess makt att fatta beslut om försvarets organisation. Min grunduppfattning är att försvaret redan har rationaliserats i högst betydande grad och att det är ett värde att ha en grundorganisation spridd över hela landet. Därför måste det finnas starka både militära och ekonomiska skäl för att motivera en eventuell ytterligare koncentration av grundorganisationen. Alliansens partiledare var i förra valrörelsen tydliga med beskedet att inga förändringar i organisationen skulle ske . Accepterar de nu att endast förbandsskylten hänger uppe men att allt i praktiken har flyttat? Om det inte förhåller sig på det sättet, hur gör försvarsministern nu för att vi politiker ska återfå makten som man i praktiken har avskaffat? 71 Försvarsminister (): Den här frågan blir allt underligare. I går röstade själv för den socialdemokratiska politiken. Man yrkar på effektiviseringar i grundorganisationen. säger han detta. I går hade Socialdemokraterna möjlighet att kräva förändring av beslutsbefogenheten mellan riksdag, regering och försvarsmakt när vi hade budgetdebatten. Ingen socialdemokrat röstade för det. Man drev tvärtom att det skulle ske effektiviseringar. Man har ju inga pengar. Jag värjer mig starkt mot detta ständiga spridande av oro och konspirationsteorier om vad som egentligen pågår. Det finns mig veterligen ingen diskussion om att plocka bort verksamheten från flottiljen i . Det handlar om var man ska producera förmågan basbataljon på effektivast möjliga sätt. Det ligger entydigt inom Försvarsmakten. Vi har självständiga myndigheter i . Det gäller alla myndigheter. Försvarsmakten är en sådan myndighet. De förslag som här fördes fram som oförankrade i det egna partiet skulle få mycket långtgående konsekvenser på den samlade styrningen av myndigheter i . De skulle genomgående politiseras. Hanteringen av unga lagöverträdare 72 (): Min fråga går till justitieminister . träffade jag en ung tjej i mitt hemlän . Hon är en av de unga människor som har blivit utsatta för ett grovt brott av en lika ung man . Händelsen skedde , och först nu behandlas brottet i tingsrätten. Det är en lång väntetid för en ung kvinna som har blivit utsatt för ett grovt brott. presenterade i sin rapport av unga lagöverträdare att den unga kvinnan i inte är den enda som har fått vänta på en rättegång. Jag vill fråga minister , som jag vet är mycket engagerad i ungdomsfrågor och har träffat många unga brottsoffer och unga lagöverträdare, vilka åtgärder hon vill sätta in för att de lagstadgade tidsfristerna ska hållas när unga människor begår brott och utsätts för brott. 73 (m): Jag tror att den här frågan pekar på ett av de största problem vi har när det gäller ungdomar som begår brott eller utsätts för brott. Det är oftast en närhet mellan förövare och gärningsmän. Ungdomar är väldigt brottsaktiva. Vi håller inte ens fristerna. Regeringen har naturligtvis anslagit mycket pengar och gör många olika saker. Men jag tror att vi har alldeles för komplicerade system vilket gör att det går alldeles för långsamt. Självklart ska ungdomar ha samma rättssäkerhet som andra, men vi måste på något sätt hitta lösningar som innebär att vi snabbare tar tag i ungdomar som har begått brott och tar tag i brottsoffren. Jag har bett bland andra länspolismästare att se över hur man ska kunna korta tiden från det att ett brott begås tills samhället reagerar och hur samverkan mellan olika myndigheter kan förbättras. Uppdraget ska redovisas . Jag hoppas mycket på att det ska komma bra förslag. 74 (): Tack för svaret! I samma rapport tar man också upp problemet med att en hel del av våra ungdomar fortsätter på den kriminella banan och att fler brott som ungdomar begår skulle kunna upp. Jag är också oroad över att fler brott som begås av ungdomar faktiskt inte utreds alls. Jag vill fråga ministern hur hon arbetar för att våra ungdomar inte ska fortsätta på en destruktiv bana och för att fler brott ska upp när brott har begåtts. 75 (m): Jag tror att det faktum att många ungdomar startar en kriminell karriär och begår brott igen har att göra med tid. Om man reagerar och tar tag i det direkt händer det naturligtvis bra saker. är genomsnittstiden i från att ett brott begås till att man kommer till ungdomstjänsten . Den som har sett en 15-åring eller 16-åring begriper ju hur mycket de hinner uträtta , antingen åt fel håll eller åt rätt håll. Den åtgärd som man beslutar om kanske inte är relevant för det brott som begicks. Jag skulle behöva för att gå igenom vad jag tycker att man ska göra och vad vi faktiskt gör. Jag vill gärna påpeka för att om det är något vi ska göra är det att jobba för att korta tiderna och få reaktioner snabbare. Jag är beredd att pröva alla bra förslag till lösningar. Jag får, som sagt, utredningsresultat . 76 (): Jag har en aktuell fråga till socialministern. Den handlar om förändringarna och försämringarna av sjukförsäkringssystemet. Som vi har kunnat notera kommer närmare 54 000 människor att vara utförsäkrade . har vi också kunnat ta del av att läkarna på kritiserar regeringen för den förändring som genomförts. Det innebär att man ska söka ett heltidsarbete även om man är cancersjuk och har tumörer. När tänker socialministern ta patienternas parti i den här frågan? 77 Socialminister (): Jag vet att känner till det, men om det är någon som inte vet det vill jag tala om att detta är område, även om det är ett område där vi behöver samarbeta över alla gränser för att få bästa möjliga resultat. Mycket har hänt på det här området. Det har vi varit inne på tidigare. Vi har försökt förändra politiken från att vara oerhört passiv och låta människor hamna i långvarig sjukskrivning utan att erbjuda hjälp och stöd. Allt fler människor i allt lägre åldrar har utförsäkrats eller blivit förtidspensionerade i stället för att få möjlighet att bidra efter graden av sin förmåga. Vi har förändrat det tänkande som hade bitit sig fast efter långvarigt socialdemokratiskt maktinnehav. Vi har gått över till en situation där vi ser den enskilde individen och arbetar aktivt med rehabiliteringsinsatser för att människor ska få möjlighet att komma tillbaka. 78 (): Min fråga var: När tänker socialministern ta patienternas parti i den diskussion som pågår? Det är det centrala. har jag från fått regelverket, det som borgerliga majoritet och regeringen har lagt fram förslag om. Det står mycket tydligt att man från sida, på den , ska pröva möjligheterna till arbete på hela arbetsmarknaden. För människor som är sjuka är det fullständigt barockt. Människor som har en sådan livshotande sjukdom ska man stödja. Man ska ge dem möjlighet att vara kvar på den arbetsplats de har. Det är jättebra om de kan jobba deltid. Varför utsätta dem för en sådan förnedrande fråga som: Varför kan du inte jobba heltid på hela arbetsmarknaden? Ändra reglerna, socialministern! 79 Socialminister (): Det regelverk som har åstadkommits har åstadkommits efter en lång följd av år då människor har lämnats därhän. Vi har genomfört en lång rad förändringar som syftar till att människor ska få möjlighet att komma tillbaka. Det ska finnas ett aktivt stöd till rehabilitering. Utgångspunkten för det är naturligtvis den enskilda människan. Han eller hon ska få det stöd som han eller hon behöver för att komma tillbaka om man har möjlighet; alla har inte det. har sagt att vi behöver titta på om tillämpningen har blivit så som vi som lagstiftare tänkte oss. Hon har sagt att man ska gå igenom detta tillsammans med . Syftet är inte att den cancersjuke som inte kan arbeta ska tvingas söka jobb när han eller hon behöver vara sjukskriven. 80 (): Min fråga går till justitieministern och handlar om . analys av vad kräver i förhandlingarna har läckt ut på nätet. Sammanfattningsvis försöker sprida sin stenhårda copyrightlagstiftning över världen. Det innehåller förslag om att fildelare ska bli avstängda, och det innehåller förslag om att Internetleverantörer ska tvingas ansvara för innehållet i sina nät. Det är lika barockt som om Posten skulle vara tvungen att ansvara för innehållet i vartenda brev som läggs på en låda. Alliansledamöter i näringsutskottet har tidigare hävdat att förhandlingarna inte innehåller något som gäller Internet. Kan ministern bekräfta att alliansledamöterna hade fel? Kan ministern bekräfta att läckan är korrekt? Kan ministern lova att kämpa stenhårt för att öppna förhandlingarna och för att stoppa dessa förslag? 81 (m): Jag tror att det är just öppenheten som är nyckeln till de diskussioner som pågår. Vi är väldigt olyckliga från svensk sida över att man har valt att ha en sådan sluten process. Det har också varit den linje som har drivit att man ska ha öppnare förhandlingar. Tyvärr är inte det den allmänna inställningen. Däremot har vi lyckats få med oss EU på att arbeta för mer öppenhet i förhandlingarna. Det som händer när man sluter förhandlingar är att det kommer i gång ryktesspridning och delvis information som så att säga förvrider den diskussion som ska vara, och det är olyckligt. Vi arbetar alltså hårt för att öka öppenheten och för att undvika slutna förhandlingar. Sedan kan jag inte kommentera olika delar av de förslag som sköts. Däremot har den svenska inställningen i frågorna samordnats med näringsutskott. Vi är överens om att avtalet måste rymmas inom svensk rätt och EG-rätten. 82 (): Jag känner till att regeringen anser att avtalet måste rymmas inom svensk rätt i alla fall att det är regeringens preferens och att regeringen säger nej till . Men fortsätter att insistera och driva på i dessa frågor. Jag är lite rädd för att kommer att göra en , det vill säga att man säger nej, nej, nej. Men sedan blir det i alla fall ett ja på slutet. Den linje som regeringen redan driver, att man är beredd att gå med på allting som ryms inom EG-rätten, är i sig illa nog. Då cementerar man de brister som redan finns i dagens lagstiftning och tar bort handlingsutrymmet för att skapa en bättre lag . Det är bra att regeringen inte vill få igenom alla försämringar, men det räcker verkligen inte. 83 (m): Ja, fortsätter att driva sin linje. Det är så det brukar gå till. Alla länder driver sin linje. Men det säger ingenting om utgången, utan det handlar om den konsekventa linjen. Jag tycker att det är en framgång att har haft möjlighet att ena de europeiska länderna kring en hållning, inte minst när det gäller öppenhetsfrågan. Jag menar nämligen att detta är den typ av frågor som skulle vinna på att faktiskt diskuteras i vidare kretsar. Men intill dess att man har den möjligheten är att hålla sig inom regelverken för förhandlingarna. Man kan naturligtvis ha synpunkter på EG-rätten också. Men det som vi är överens om, nämligen att det ska rymmas inom svensk rätt och EG-rätten, är ett ramverk för var vi kan hamna eller var vi kan ställa oss. Jag tror ändå att vi har goda förutsättningar att nå rimliga resultat. Men, som sagt, jag kan inte kommentera de detaljer som finns i förhandlingarna, och det är en olycka med tanke på den ryktesspridning som pågår. Men det beror på bristen på öppenhet. Därför måste vi fortsätta att driva denna fråga och försöka få en ändring. Avskaffande av visumtvång i länder på 84 i (fp): Jag ska ställa min fråga till Europaminister . En av de bästa sakerna med EU-samarbetet anser vi liberaler vara just den fria rörligheten. Vi kan röra oss fritt i EU:s alla 27 medlemsländer. Alldeles tog EU beslutet under svenskt ordförandeskap att avskaffa visumtvånget för , och . Det var verkligen rätt beslut i rätt tid nu när det börjar bli mörkt och vi runt om i hela tänder ljus, planerar inför jul- och nyårsledigheter och vill besöka släktingar som bor i vårt eget land eller på andra ställen. För oss i är det självklart att vi vill se att hela närmar sig och integreras i EU-samarbetet och kan ta sig bort från den krigssituation som tidigare rådde. Jag känner många människor som bor i andra delar av , i och i Bosnien, och jag vill därför ställa följande fråga till EU-ministern: Vad ligger i pipeline för dem? Hur går arbetet med att se till att också de får samma rörelsefrihet? 85 Statsrådet (): Jag tackar för frågan. Det var verkligen mycket glädjande att vi kunde träffa denna överenskommelse. kommer människorna i , i och i att kunna resa med bara sina pass och hälsa på vänner i hela , även i , och kanske fira jul och bryta den isolering som inte minst många ungdomar som jag har mött vittnar om. De säger: Vi vill så gärna kunna resa. Varför har ni stängt in oss på detta sätt? Detta är oerhört glädjande. För att det ska kunna fungera krävs det att länder uppfyller vissa villkor, och dessa tre länder har genom mycket hårt arbete gjort detta. Det återstår en hel del. Jag vet att både och Bosnien och är mycket besvikna över att de inte ingår i detta, men vi för en ständig dialog med dem och hoppas att vi kan stötta och hjälpa till. Kommissionen är också involverad och måste göra en hel del arbete. Vi ska utsträcka visumfriheten också till dessa två länder. 86 i (s): Min fråga går till jordbruksminister . För exakt debatterade jag med jordbruksministern här i kammaren den förändrade djurskyddskontrollen. Ministern sade då att han ville införa en kontroll där alla djur har samma rätt till ett gott djurskydd. Den omorganisation som då skedde blev ett misslyckande. Som vi redan då påpekade var de medel som följde med till länsstyrelserna för små. Det var något som visade sig fort. säger ministern att han vill ändra detta på grund av att tillsynen inte var så bra som ministern ville när den låg på kommunerna. Det som hände när man flyttade över organisationen till länsstyrelserna var att 4050 inspektörer försvann. Varför har ministern inte agerat tidigare? Varför har man väntat tills bilderna på de vanvårdade grisarna visades i tv? ska tydligen veterinärerna utöka sina djurskyddskontroller på vissa gårdar. Vem står för den notan? Varför tillför man inte pengar till den befintliga djurskyddsinspektörsorganisationen? 87 Jordbruksminister (): Skälet till flytten av tillsynen över djurskyddslagstiftningen var, som jag har nämnt i ett tidigare frågesvar, att det i alltför många kommuner i praktiken inte ägde rum någon kontroll alls. Det är också ett av skälen till att länsstyrelserna vid nyår fick ett berg av ärenden. Man fick ett fullkomligt berg av oavslutade ärenden därför att den tidigare kontrollen av denna lagstiftning inte hade skötts på det sätt som enligt min uppfattning ska ske. Vi har tillfört en stor summa pengar till länsstyrelsernas stora pott med pengar, så att de ska kunna utöva denna uppgift. Jag har i ett tidigt skede sagt att vi under detta år ska göra en utvärdering av om den summa pengar som vi har tillfört den stora summa pengar som länsstyrelserna har till sitt förfogande är rätt fördelad. Jag har offentliggjort att jag kommer att göra en omfördelning av dessa pengar så att mer pengar går till de län som har många gårdar med djur. 88 i (s): Det kom ett berg av ärenden, sade jordbruksministern. är det flera länsstyrelser som vittnar om att de har kunnat genomföra färre besiktningar efter omorganisationen på grund av att det har varit för lite medel. 4050 djurskyddsinspektörer har försvunnit. Ministern kan inte tro att någon är förvånad över att djurskyddet har försämrats på de svenska gårdarna när man inte har tid att vara ute och besöka dem. Jag hoppas att detta leder till mer medel till länsstyrelserna för att de ska kunna bedriva denna verksamhet. Jag är mycket medveten om varför till en början ville genomföra denna omorganisation. Någonstans måste vi ändå tillsammans kunna konstatera att det blev ett fullkomligt misslyckande från regeringens sida. 89 Jordbruksminister (): Omorganisationen innebar att vi nu har en tillsyn i hela landet. Det fanns inte tidigare. Från alltför många kommuner fick vi rapporter om att det i praktiken inte var någon tillsyn alls. Det anser jag inte är tillfredsställande, och det förutsätter jag och hoppas att också tycker. I stora delar av landet hade vi inte någon som helst tillsyn. har vi det. Under det år som har varit har länsstyrelserna haft möjlighet att beta av det berg av ärenden som kommunerna lämnade efter sig. Jag hoppas och förutsätter att man nu har klarat av detta under det år som har varit och att vi får den riskbaserade tillsyn som vi ska ha i vårt land. Därtill kommer en utökad kontroll av de besättningsveterinärer som många gårdar har. Kostnaden för detta får självklart bäras av besättningen i fråga. Beslut om gemensam lägescentral 90 (): I regeringens proposition 2009/10:1 står det att det inom Försvarsmakten pågår en utredning om en gemensam lägescentral, GLC, och att försvarsutskottet har framfört att eventuella genomgripande förändringar av dagens organisation kopplade till detta bör ske efter godkännande av regeringen. Vidare står det att regeringen delar uppfattningen att beslut om ett eventuellt upprättande av en gemensam lägescentral ska underställas regeringen. var s-gruppen i försvarsutskottet i Berget i och fick då information om att beslut redan hade fattats om att verksamheten ska läggas ned. Med anledning av vad regeringen skriver i sin proposition uppkommer naturligtvis frågan hur detta beslut har fattats. Det besked vi fick var väldigt förvånande och uppseendeväckande, speciellt med tanke på att frågan ska utredas innan beslut fattas. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsministern när och av vem beslut fattats. 91 Försvarsminister (): Det här är en process med två separata men sammanhängande steg. Det första är att Försvarsmakten äger att inom ramen för existerande organisation fatta beslut för att göra denna effektivare. Det andra är att skulle det bli fråga om ett inrättande av ett GLC/NOC är det mycket tydligt i styrningen av Försvarsmakten från riksdag och regering att ett sådant beslut ska underställas regeringen. Regeringen har inte fattat något sådant beslut. Om jag vågar mig på en bedömning i detta skede är det, som det nu ser ut, ett osannolikt beslut. 92 (): Jag tackar för svaret från försvarsministern, men svaret gör mig ännu mer konfunderad. Om man lyssnar på professionen och till dess beskrivning av läget och även på det som sägs i medierna har det här redan genomförts. Det kommer att få konsekvenser som vi här i kammaren egentligen inte kan beskriva när det gäller luftövervakning, stridsledning och, framför allt, incidentberedskapen i . Den här verksamheten är oerhört viktig för att vi fortsatt ska kunna ha ett svenskt flygvapen och verksamheten kring detta. Man blir oroad, speciellt när det på beskrivet sätt kommer fram att man anser att beslut egentligen redan är fattat. Självfallet blir därför min följdfråga hur ministern konkret kommer att säkerställa att beslut fattas i rätt ordning. 93 Försvarsminister (): Jag har redan redogjort för det. Det är fråga om två separata beslut och steg, men det är klart att de sammanhänger. Det första är att Försvarsmakten äger att inom ramen för beslutad insatsorganisation fatta beslut för att hålla den effektiv och up-to-date. Inom Försvarsmaktens beslutsram ligger . Det andra är att skulle det vara så att man kommer fram till att man vill inrätta en gemensam lägescentral, en så kallad GLC, ska ett sådant beslut underställas regeringen. Mot bakgrund av det jag nu vet är det min bedömning att det ter sig som ett osannolikt beslut. Därmed är denna frågestund avslutad. Vi tackar deltagande statsråd och ledamöter. 7 § (forts. från 5 §) Integration och jämställdhet (forts. AU1) 95 () replik: En allmän reflexion när pratar är att det verkar vara som är i opposition, för så många problembeskrivningar lyckas inte ens vi i oppositionen rada upp. Detta är rätt märkligt med tanke på att hör till dem som sitter på regeringsmakten och kan genomföra nödvändiga förändringar. Vi kan konstatera att socialliberala arv är ganska litet. Vi har stora problem med flyktingmottagandet och med att ni stänger gränserna så att det blir svårare att ta sig in i . Man kunde hoppas att skulle vara lite mer drivande i regeringen när det gäller att få en generösare flyktingpolitik och en bättre integrationspolitik. Av det har vi inte sett något resultat. Särskilt belysande blir det när säger att regeringen fick ta över ett gigantiskt utanförskap. Alla vet att utanförskapet enligt regeringens egen definition är större än det var 2006. Utanförskapet har ökat med 70 000 personer. Mina frågor handlar om det som är mest intressant och det som pratar om, nämligen om integrationen. pratar mycket om den proposition som vi ska debattera och där man lägger över ansvaret på Arbetsförmedlingen med så kallade lotsar. Men har vi fått en rapport från Kommuner och Landsting om att Arbetsförmedlingen totalt har misslyckats med det arbetet. Frågan är hur det kommer att gå framöver. Särskilt mycket pengar finns inte heller avsatta i budgeten som vi just nu debatterar. 96 () replik: Jag tror att satte fingret precis på den ömma punkten. Ni, , talade inte om problemen när dessa fanns. Ni talade inte om problembeskrivningar och sökte inte roten till att det gick fel för dem som kom till vårt land och som ville delta på arbetsmarknaden. Vi välkomnar dessa människor. Dessutom har vi öppnat för arbetskraftsinvandring. Där vet jag att vi är överens. Men det man inte talar om existerar inte. Ständigt var det precis så med den förra regeringen. Om man vågade tala någonstans var det bara lite försiktigt; det var ett tassande runt i hörnen detta i stället för att visa hur det verkligen såg ut och försöka hitta roten till det för att sedan komma med verktygen. Det är detta som den nuvarande regeringen gör, och det är därför som det kommer att fungera. Ni ville inte se. Vi ser, och vi tar itu med problematiken. Sedan har vi detta med att stänga gränserna. Vi har kämpat hur mycket som helst för att öppna gränserna både när det gäller flyktingskapet och när det gäller arbetskraftsinvandringen. Det tycker jag att ska ta upp med sina systrar och bröder i sin allians och visa hur viktigt det är med arbetskraftsinvandringen. Vidare har vi utanförskapet. Nej, fler är inte i utanförskap . är 4 000 färre i utanförskap än . Detta är fakta. Sedan kan ni tala hur ni vill. 97 () replik: Visst problematiserade vi bilden även under förra mandatperioden. Vad här säger är inte sant.