prot · GX0934 · 2009-11-20 00:00:00 — 1 § Aktuell debatt: Regeringens styrning av det statliga ägandet i 1 (): Jag har från sida begärt att få till stånd dagens debatt. Jag är glad att det var möjligt att genomföra den så snart. Ämnet är det statliga företaget . har genom ett flertal gånger tagit ställning för att bristen på statlig styrning är ett problem. Den politik som fastställts av riksdag och regering har inte realiserats i det statliga bolaget. Staten har gjort en sak med ena handen och en helt annan med den andra. När energipolitik har diskuterats har ofta upplevelsen varit att det är som styr i stället för tvärtom. Det gällde den förra regeringen såväl som den som finns . med en borgerlig regering har ingenting av det förändrats. har näringsministern till och med anklagat ledningen i för att ha fört henne bakom ljuset. De har bland annat, enligt , utan att ha fått klartecken från ägaren pantsatt hela bolagets tillgångar, inklusive vattenkraften i de svenska älvarna. Ledningen tycks också, utan att ha stöd från ägaren, ha haft långtgående planer på att sälja ut elnätet. Styrelsen och vd har enligt näringsministern inte heller medverkat till den gröna omställningen som de borde. Men brukar tala om sig själv i termer som jag som ägare. Vad betyder det? Vem är ansvarig? Kan en minister verkligen skylla ifrån sig på sin egen bolagsstyrelse eller vd? I valrörelsen talade om att avskaffa nånannanismen. Enligt är en nånannanist en person som vill att saker och ting ska utföras men av någon annan än en själv och en som inte heller vill ta ansar för att beslut tas. ska vi försöka reda ut vem som har ansvar. , , ska vi göra upp med nånannanismen. 2 Näringsminister (): Låt mig bara be om ursäkt för att jag kommer sent. Det beror på trafiken i . Jag är glad över att vi så här snabbt kan få en chans att diskutera efter den turbulens som har varit. Det är ett bolag som väcker väldigt många känslor. Jag tror att de allra flesta svenskar har någon åsikt om . har gjort en fantastisk resa, från att ha varit ett nationellt bolag till att vara ett europeiskt bolag som omsätter 165 miljarder och har 33 000 personer anställda. Det är femte största energibolag. Det är klart att det är ett annat än det var för . Mycket av det som gör har vi anledning att vara stolta över. Det finns väldigt många positiva saker. Men det har också funnits en del kritik. Det är det som vi också måste ta fram. Kärnsäkerheten har varit en sådan del där brister både här hemma och i har varit ett stort problem. Dels har det skapat osäkerhet kring kärnkraften, dels har det också minskat intäkterna till . Dessutom har det skadat varumärke. I dialog med styrelsen har ägaren ställt ökade krav på kärnsäkerhet därför att det är nödvändigt. Jag har naturligtvis också externt talat om att jag inte är nöjd med hur sköter kärnsäkerheten. En annan del har naturligtvis varit kolkraften. I och med den expansion som man gjorde , under den socialdemokratiska regeringen, har vi fått in mycket kol i . Det är naturligtvis en riktig utmaning eftersom kol är en energikälla som finns på den europeiska marknaden, inte här i men i finns det. Där har det handlat mycket mer om att ställa om från kol och lyfta in en del av biobränsle för att göra kolen lite mer miljövänlig än den är . Det jag konstaterar är ändå att när inköpen av kärnkraft och kolkraft skedde i sade vänstersidan inte någonting. Det var snarare så att den socialdemokratiska regeringen gav uppdraget till att göra alla de här inköpen. som här står för miljösamvetet har inte heller protesterat mot att har gjort de här affärerna. Hur styr vi då ? Vi styr det naturligtvis genom att vi tillsätter en styrelse och en ordförande. Vi styr det genom formella direktiv i bolagsordningens ändamålsparagraf eller andra skriftliga dokument, men vi styr också genom dialog med bolaget. Det är också så att när man gör strategiska förändringar av bolag ska man prata med ägaren. Det är en viktig del i ägarstyrningen. Det har inte, om vi tar kärnkraftsfrågan igen, varit någon hemlighet, inte heller för sosseregeringen, att äger man kärnkraft i har man ett ansvar. Det är en tuff lagstiftning som har. beslutade att man skulle ändra bolaget så att man tog in de bolag som man hade i i . Då fick man det fullständiga ansvarsgenombrottet. Det var det som skedde genom styrelsebeslut . Jag har ställt frågan till om han förstod konsekvenserna av det beslutet. Då svarade att han inte fullt ut förstod det eftersom den så kallade kärnkraftsfrågan inte var på bordet då. Däremot säger dåvarande ordföranden att det var uppenbart för var och en vad som skulle ske. Då är det så att vid större förändringar i bolagen och om det blir uppenbart för ordföranden vad som kommer att ske har man en skyldighet att prata med ägaren. Detta har inte skett. När vi påbörjade strategiarbetet som fortsatte ställde jag frågor till : Är det så att det sker ett fullständigt ansvarsgenombrott med den omorganisering av bolaget som ni har gjort? Svaret i första steget var nej. Det var i första steget nej. Det är som har fått ta fram de här uppgifterna om . Det har vi naturligtvis gjort tillsammans med bolaget. har vi gett styrelsen i uppdrag att de måste återkomma till ägarna med vad som är konsekvenserna av det som har skett i den här bolagsförändringen. Men det som är problemet är ju själva inköpet av kärnkraften i med den lagstiftning som finns. Jag skulle vilja veta av Socialdemokraterna: Vad gjorde man för analys? Det är ju bra i en sådan här debatt att få reda på det. Jag skulle verkligen vilja veta: Vad gjorde man för analys av säkerhetsdelarna när man köpte kärnkraften? Vi har utfört ett strategiarbete. Ett strategiarbete i ett så stort bolag är ett omfattande arbete. Det skulle ha varit gjort för länge sedan. Vi påbörjade arbetet , och vi fullföljde arbetet med att vi på bolagsstämman berättade för vad ägarna tycker. Lönsamheten ska förbättras och det ska ske en konsolidering. ska ta en ledande roll i den globala främst den europeiska eftersom det är ett europeiskt bolag klimatomställningen, och ska återställa förtroendet för varumärket. Det här har styrelsen helt och hållet uppfattat. Jag har kontrollerat med den. Det här har vd:n och ordföranden uppfattat. Vad bolaget ska koncentrera sig på är helt givet. Det som återstår är att skriva in i ägardirektiven vad vi har meddelat bolaget. Vi har gått igenom bolaget, vi styr upp bolaget och vi ger tydliga direktiv. Det här skulle ha gjorts för länge sedan, och vi undrar varför man nu är så aggressiv i debatten när man inte tog ansvar för som Socialdemokraterna styrde med hjälp av och . 3 (): Det var en ganska väntad samling av anklagelser gentemot , oppositionen, förra regeringen, Klackenberg, och kanske någon jag glömde på vägen. Det här är nånannanismen i sätt att regera. köpte , med regeringens goda minne, ett stort holländskt kol- och gasföretag för . Det är en satsning som naturligtvis minskar utrymmet för investeringar i en hållbar energimix och grön omställning. Svenska staten bygger just nu också två stora kolkraftverk i och planerar att öppna en ny kolgruva. planerar dessutom att bygga nya kolkraftverk i . Om man vill förändra samhället är det viktigt att se på investeringarna. Det är de investeringar vi gör som formar morgondagens samhälle. Klimatförändringarna gör att utrymmet snabbt krymper för nya investeringar som bygger på just fortsatt användning av fossila bränslen. Därför säger vi i de gröna nej till att låta fortsätta att investera i fossila bränslen. En regering som menar allvar med klimatpolitiken bör göra klart för både myndigheter och statliga bolag att investeringarna i stället måste riktas mot förnybar energi och energieffektivisering. Det här är inte något nytt och okänt för eller . skrev i att inte heller hon kan tolerera att statligt ägda investerar i den smutsigaste energiproduktion vi känner till. har det gått med en ny regering. Klimatfrågan har blivit storpolitik och finns på allas läppar. Varför bygger ny kolkraft just nu? Varför stöder hon aktivt köp av nya kol- och gaskraftverk i stället för att satsa stort på vind-, våg- och biobränslen samt solenergi? Varför satsar på den smutsigaste energiproduktion vi känner till? har generösa regler för vindenergi. har goda förutsättningar för att satsa på biobränslen. Är vi inte överens om att användningen av fossila bränslen måste minska? har varit ansvarig minister, men i praktiken har ingenting förändrats. Hon säger att inte tillräckligt aktivt medverkar i en nödvändig grön omställning, men i själva verket står hon bakom de satsningar på fossila bränslen som görs. Det är du som är ansvarig. Det är fegt och dåligt att skylla på andra. Nånannanismen klär dig dåligt. Skulle du vilja se en annan utveckling får du visa det genom en aktiv handling. Du kan till exempel byta ut styrelsen till människor med kompetens och engagemang för en hållbar utveckling. Varken den nya ordföranden eller den nya vd:n är ett steg i den riktningen. Den andra huvudfrågan som diskuteras handlar om kärnkraften. äger två kärnkraftverk i . Det är två verk som har stått still på grund av säkerhetsproblem. fick vi också reda på att pantsatt hela företaget som säkerhet vid en kärnkraftsolycka i . Den tyska lagstiftningen med obegränsat ansvar innebär att även moderbolaget är fullt ut ansvarigt. Allt från dammar och kraftstationer i i norr till ledningsnät och svenska kärnkraftverk kan alltså bli tillgångar som utmäts vid en kärnkraftsolycka i . Jag har läst avtalet. Jag har det här. Mitt intryck är att sanningen inte har kommit fram. Vd har påstått att det är ett internt avtal som kan sägas upp vilken dag som helst, men det är ett femårigt avtal som förlängs automatiskt med i taget och kan sägas upp endast om man lägger ned kärnkraftverken eller säljer aktierna och alltså inte längre äger dem. Jag uppfattar det som att försöker lura allmänheten. Det kan vara så att företagsledningen har mörkat detta även för styrelsen och departementet. Här finns flera frågor ouppklarade. När fick näringsministern reda på avtalet? Anser fortfarande att ledningen har mörkat avtalets innebörd gentemot ägaren eller styrelsen? Anser du också att avtalet kan sägas upp när som helst? Vad får avtalet för konsekvenser? Är det rimligt att ska fortsätta att äga kärnkraftverk i ? Om ledningen har mörkat det tyska avtalet borde det leda till att de inblandade måste avgå. ser det ut som att både ansvarig minister och statssekreteraren har känt till läget men inte gjort något mer aktivt förrän medierna har dragit i gång drevet. Den enda konsekvensen verkar bli att regering och företagsledning tillsammans iscensätter en fejkad avgång. En ny vd presenteras lite tidigare men tillsätts som planerat . Den gamle vd:n sitter kvar. Ministern sitter kvar. Styrelsen sitter kvar. Som så ofta behöver ingen ta ansvar. Nånannanismen regerar vidare i . 4 (): är ett av statens allra viktigaste bolag, inte bara i kraft av dess storlek och betydelse för svensk industri och hushåll utan faktiskt också som en strategisk tillgång i ett läge där och övriga länder i världen behöver ställa om till ett långsiktigt hållbart energisystem. Vi vet att vi behöver investera väsentligt mer i förnybar energi framöver. Vi vet att det krävs stora satsningar på vind, bioenergi, sol och annan förnybar energi. Vi ser nödvändigheten av att möta hotet om klimatförändringar, men vi ser också att omställning kan bidra till nya jobb och till att långsiktigt säkerställa industrins behov av konkurrenskraftiga elpriser. I den omställningen kan spela en helt avgörande roll om vi vill. Men det här förutsätter en tydlig styrning från ägaren. Det förutsätter ett tydligt uppdrag till styrelsen. Det förutsätter ägardirektiv och en styrelse och ledning som förstår sitt uppdrag. Under tid som näringsminister har vi sett ett flertal exempel på brister i ägarstyrningen av . krävde starkare styrning och nya ägardirektiv av regeringen. Vi har i den gröna oppositionen blivit nedröstade ett antal gånger när vi har krävt nya ägardirektiv samtliga gånger med argumentet att de är under beredning och kommer strax. Men ägardirektiven har dröjt, och styrningen av har blivit därefter. har exempelvis ofta argumenterat för att det bör investeras i förnybar energi, inte minst från sida. Men som näringsminister har investerat mer i kolkraft . Förvärvet av Nuon på har inneburit att blivit en av största aktörer när det gäller kol och gas. har investeringarna i förnybart minskat från av den totala investeringsvolymen. Trots det välkomnar förvärvet av Nuon med orden att det är ett naturligt steg i att skapa ett ännu större värde i . Slutsatsen kan inte vara något annat än att gärna pratar förnybart men investerar i kol och gas. I brist på nya ägardirektiv har i stället fått signaler i alla olika riktningar från regeringen. Näringsministern har pratat förnybart medan utbildningsministern har pratat kärnkraft. Senast kunde vi höra utbildningsministern göra utspel om utförsäljning och privatisering av medan finansministern konstaterade att ligger sist på utförsäljningslistan allt detta i ett läge när näringsministern har uppenbara problem att förklara brister i ägarstyrningen. Allvarligt talat: Så agerar inte en ansvarsfull ägare. Kan ni föreställa er Wallenbergsfärens företrädare offentligt gnabbas om långsiktiga strategiska frågor eller offentligt hänga ut en vd eller styrelse i medierna? Vad ska man kalla alla uttalanden om ledning? Det här duger inte. Varumärket är skadat. Förtroendet måste återupprättas. Ja, listan på fördömande uttalanden mot ledning och styrelse kan göras lång. Regeringen och borde inse att man inte styr bolag med prat på en bolagsstämma, skäll eller utspel. Man styr med ägardirektiv, och man styr med ett tydligt uppdrag till styrelsen. Det är regeringens och agerande som har skadat och dessutom förtroendet för svensk energipolitik genom en otydlig och motstridig ägarstyrning och genom brist på ägardirektiv som hela regeringen borde stå bakom. Grundfrågan här är naturligtvis: När kommer de nya ägardirektiven? Kan ge ett besked om detta? Om det nu är en förtroendekris i , som påstår, vem bär då ansvaret för detta? har ju förtroende för , som har förtroende för styrelsen, som har förtroende för vd:n. Alla har uppenbarligen förtroende för varandra, och ändå har man en förtroendekris. Allvarligt talat: Det måste väl finnas en koppling mellan ansvar och förtroende. har ett ansvar för förtroendekrisen och kan inte i längden skylla på någon annan, vare sig på vd:n, styrelsen eller oppositionen. Avslutningsvis har vi frågan om ansvar för en eventuell tysk kärnkraftsolycka. Vi vet alla att när TV4 redovisade uppgifterna om att det ekonomiska ansvaret överförts till hela verksamhet var kommentar mycket skarp. Vi vill inte riskera våra tillgångar i vid en olycka i , sade hon. Hon redovisade hur hon och departementet grävt fram uppgifter , och därefter krävde hon besked av styrelse och vd. Men tvingades näringsministern erkänna i Agenda att hon haft kännedom om den här uppgiften väsentligt längre. Och det är inte undra på. Frågan var rapporterad på styrelsen och var redovisad i årsredovisningen det kunde både styrelseordföranden och vd:n bekräfta. Då har jag i medierna frågat näringsministern om hon medvetet vilselett svenska folket, och jag förväntar mig att jag här och får besked från näringsministern. Vad är förklaringen till de olika uttalandena? Kan näringsministern ge något besked om varför vi får helt skiftande besked om när kännedom kom om det tyska avtalet? Frågan är viktig, inte minst för , eftersom de nu får skäll för att de ska ha undanhållit detta, i ett läge där de faktiskt har redovisat det i årsredovisningen. Det går inte i längden att lägga all skuld på , på oppositionen eller på den förra socialdemokratiska regeringen. Näringsministern måste ta ett eget ansvar för huvudsakliga inriktning, stora investeringar i kol och den otydliga ägarstyrningen. Varför har ni i två steg röstat emot nya ägardirektiv här i ? Vem bär ansvaret för förtroendekrisen? Varför uppgav näringsministern felaktigt att hon bara känt till ? Det går inte i längden att skylla på alla andra. måste man också ta ett eget ansvar. Fram med nya ägardirektiv! Fram med tydliga besked! Ge oss beskedet om hur näringsministern ser på framtida utveckling å hela regeringens vägnar! Det tror jag att både och vi skulle välkomna. 5 (): Den senaste veckans debatt om visar vilket stort intresse svenska folket och samhället har för klimat- och energifrågorna. Jag tycker att det är trevligt och roligt, för de här frågorna behöver diskuteras då de är så oerhört viktiga för framtiden, för kommande generationer och för att vi ska kunna fortsätta att ha en välståndsutveckling inte bara i utan i hela världen. Vi har det rätt väl förspänt i i de här frågorna. Vi har en stor andel vattenkraft, och vi har en rätt stor andel kärnkraft, som gör att vi inte behöver känna oss skyldiga till att smutsa ned luften med koldioxid som man tyvärr måste göra i stora delar av övriga världen. I , i de framväxande ekonomierna där, och även i är kolkraften och de fossila bränslena en stor del av de energitillgångar som man har. Det är klart att man inte kan avskaffa den typen av energitillgångar över , utan omställningen kommer att ta tid. Men den är oerhört viktig. Då är det viktigt att , med den kompetens och de kunskaper vi har inom det här området, går i bräschen för en omställning av energisystemen så att vi kan leva under drägliga förhållanden. Att äga förpliktigar, och att äga innebär att ha och ta ansvar. Det gäller statens ägande och i ännu högre grad statens ägande av bolag. historia som statliga kraftproducent sträcker sig , och trots ombildningen 1992 till aktiebolag är bolaget fortfarande statligt ägt. Bolaget utgör en viktig aktör på energimarknaden och förvaltar dessutom stora ekonomiska värden. I detta sammanhang är det viktigt att komma ihåg att regeringen styr med mer än ägarpolicy, ägardirektiv och fortlöpande dialog. Lagar och förordningar som berör hela energisektorn gäller naturligtvis även för . Regeringens strategi för en hållbar energi- och klimatpolitik anger de medel som är viktiga för att nå målen om förnybar energi, effektivare energianvändning och minskning av utsläppen av klimatgaser. Det handlar bland annat om koldioxidskatt, elcertifikatssystem, förenklade tillståndsprocesser och behovet av infrastruktur. Elcertifikatssystemet är särskilt intressant. Det är ett effektivt och kraftfullt styrmedel för att öka den förnybara elproduktionen. Erfarenheter från systemet är goda, och det är en bra metod att stimulera användningen av energiteknik som är gynnsam i ett klimatperspektiv men som ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftig. Precis som alla andra aktiebolag ska vara lönsamt. Oberoende av vem som äger bolaget vill man ha avkastning på sitt satsade kapital. I fallet är det vi skattebetalare som äger, och vi kräver naturligtvis lönsamhet och avkastning på vårt eget kapital. Men detta förutsätter att kan drivas på samma villkor som sina konkurrenter. Detta bör vara vägledande när man formulerar ägardirektiv så att man inte försvårar möjligheterna att nå lönsamhet och snedvrider konkurrensen. För har lönsamheten hitintills inte varit svår att uppnå sedan elhandeln över gränserna öppnade och det blev möjligt att marknadsprissätta elproduktionen . Prissättningen på elmarknaden är ett kapitel för sig. En stor del av elhandeln i görs på elbörsen i . Det elbolag som vill köpa el för att sedan distribuera till sina konsumenter lägger in sina beställningar medan de producerande bolagen, exempelvis , meddelar hur mycket de kan producera. Därefter sker en jämkning mellan dessa parter, köpare och säljare, och därefter meddelar hur mycket el som ska produceras nästkommande dygn och till vilket pris. Denna process förekommer . Priset hamnar på den nivå där köpare och säljare möts, helt på marknadens villkor. Ett problem inom elhandeln är stora obalanser och att produktionssystemet är tämligen trögrörligt. Elköpare har svårt att vända sig till någon annan leverantör som har billigare el. Konsumenterna tvingas köpa den el som producenterna bjuder ut. Elköpare måste också använda den el som köpts. Elproducenten har däremot möjlighet att spara på sin elproduktion för att sälja el när priset är som högst. I synnerhet gäller det , som ensamt står för av den nordiska elmarknaden. Jag återkommer i ett senare inlägg. 6 Tredje vice talman (): Det är inte första gången och styrningen av diskuteras och debatteras i , säkert inte heller den sista. Under dessa har mycket hänt. bildades ur Trollhätte kanal- och vattenverk och fick namnet Kungliga . Av namnet kan man förstå att det till en början handlade om vattenkraftsprojekt. levererade främst energi till industrin. Det handlade således om att förse den växande svenska industrin med energi. Hushållskunderna var få vid . har det runnit mycket vatten under broarna och i älvarna. ombildades till ett helägt statligt aktiebolag, detta som en förberedelse inför avregleringen av elmarknaden. Redan då, 1991, reserverade sig till förmån för en privatisering av . Det ligger nämligen inte sällan inbyggda konflikter mellan politiska mål och styrning av statliga bolag. efter bolagiseringen är ett bolag som inte enbart levererar energi till den svenska industrin. är ett bolag bland andra kommersiella leverantörer av energi på en internationell marknad. Likadant ser det ut med de statliga energibolagen i våra grannländer. är ägare till en rad kraftverk: vindkraftverk, kärnkraftverk, kolkraft och oljekraft. Min förhoppning är att de flesta, liksom vi i , anser att ska agera på ett affärsmässigt vis, detta med tanke på att de investeringar som har gjorts i under de gångna hundra åren har gjorts av svenska folket. Om man inte strävar efter maximal lönsamhet accepterar man slöseri med skattebetalarnas pengar. Det är helt klart att om man avstår från att ställa krav på lönsamhet eller om man definierar om kraven och har väldigt lågt ställda sådana blir det svårare för bolaget att uppfylla andra mål. Detta är ju inte unikt för . Det finns andra exempel på konflikter mellan motstående intressen. Låt mig ta två exempel, Vin & Sprit, som ju är i statlig ägo, och . När det gäller Vin & Sprit har antagit uttalade mål om en restriktiv alkoholpolitik, och det är förstås svårt att förena med storskalig statlig spritproduktion. På samma sätt är det när det gäller . Ett mål om måttligt spelande och en ansvarsfull spelpolitik är svårt att förena med erbjudanden om gratisspel som en introduktion i spelandets värld. Situationen är densamma för , skulle man kunna säga. förväntas agera på ett företagsekonomiskt korrekt sätt, det vill säga med den maximala lönsamhetens glasögon på näsan, och bidra till svenska miljö- och energipolitiska mål. Förhållandet är inte okänt. Det har synliggjorts tidigare. , som det för övrigt beslutades om i , framhåller att bolaget ska verka för mål om lönsamhet och bidra till ett hållbart energisystem. Var dessa mål tillräckligt tydliga? Gick de att förena med de miljö- och energipolitiska målen? Detta är frågor som man måste ställa sig. Svaret på dem är: Nej, det är nog tveksamt. I , rapport nr 18, tydliggörs problematiken. Jag citerar: uppdrag har över tiden kommit att uttolkas på olika sätt av ägarförvaltningen och bolagsledningen. bedömde att har såväl bolagsledningen som ägarförvaltningen, liksom bolagets agerande, väsentligt mer än tidigare fokuserat på affärsmässighet framför att bidra till svenska miljö- och energipolitiska mål. Vid AB:s ordinarie bolagsstämma antogs förslag till ändringar av bolagsordningen när det gäller verksamheten. Jag citerar igen: Bolaget skall inom ramen för kravet på affärsmässighet vara det ledande företaget i omställningen till en ekologisk och ekonomiskt uthållig svensk energiförsörjning. Har detta bidragit till att tydliggöra uppdraget? Frågan får nog anses obesvarad. Vad som är viktigt är enligt min och uppfattning att målen är tydliga och möjliga att förena.