prot · GW0963 · 2009-01-27 00:00:00 — hade helt enkelt inte lagt ned tillräckligt med eftertanke inför omorganiseringen säger . Det här går ju inte att prata bort, även om det låter här som om i stort sett allting är frid och fröjd och att problemen är på väg att lösas. Men verkligheten uppfattas ju som en annan av både JO och en rad personer som är kunder hos . Själv har jag träffat många personer och haft många telefonsamtal om de här frågorna där människor har reagerat och känt sig misshanterade och felbehandlade. Tendensen till lite grann av skönmålning av utvecklingen som en del alliansföreträdare inklusive ministern har tycker jag vittnar om en viss brist på verklighetsförankring i sammanhanget. Då är frågan: Går det att på något sätt finansiera en omläggning av ? Går det att hjälpa till i den situation som råder ? Självklart förstår jag att inledningsfrasen i det här sammanhanget är att det inte finns några pengar och att de har anslag så att de klarar sig. Men det kanske inte heller är riktigt med sanningen överensstämmande. Det kanske behövs att man på något vis går in med ett extra stöd i sammanhanget. Är det så att man kan expandera med 250 personer, vilket man gjorde 2008, öka krishanteringen med 35 personer och tillsätta 8 för EU-information är det i alla fall ett tecken på att det finns vissa resurser för att expandera administrativ byråkratisk verksamhet i det här landet. Det tycker jag ändå att man kan konstatera. Är det dessutom så att regeringen ska ha 1 miljard extra för att ytterligare expandera är det rätt enkelt att konstatera att man i regeringen tydligen anser att det finns slantar för att expandera viss byråkratisk verksamhet i . Den här miljarden begär man trots att det finns ett anslagssparande där man kan disponera 1 miljard. Det här är rätt uppseendeväckande. Här expanderar man och kräver ytterligare medel för att expandera ännu mer. Man säger att orsaken är ordförandeskapet i EU som väntar. Men det här visar också att man skulle kunna titta på om man verkligen behöver alla de här pengarna. Skulle man inte kunna gå tillbaka för att se över och konstatera att det som händer inom är så pass allvarligt att man kanske måste minska lite på de byråkratiska, administrativa expansionsfunderingarna. Det kanske är så att det krävs lite effektivisering i den administration där ministern sitter och inte bara en hejdlös expansion som får pågå hur som helst medan försäkringstagarna ska dra åt svångremmen och pensionärerna skattediskrimineras. Jag tycker nog att det finns en stabil hemläxa att göra för regeringen, särskilt efter JO:s konstaterande: hade helt enkelt inte lagt ned tillräckligt med eftertanke inför omorganisationen. Det är ytterst ett regeringsansvar. 24 (): Jag hade tänkt avstå från att delta i den här debatten. Det har sagts väldigt mycket, men det är också mycket som är osagt. Det är mycket diskussion om en historia som går långt tillbaka i tiden i stället för den historia som är mycket viktigare och som den här interpellationen egentligen handlar om. Vad har hänt när man har infört mängder med nya regler? Det är sällan en myndighet skriver så starkt i sitt remissyttrande som har gjort om hur man ser på den stora förändring av sjukförsäkringen som den borgerliga majoriteten här i applåderade igenom, hur kritisk man var till att över huvud taget kunna klara av att genomföra den. Det är klart att man inte klarar av hela den administration och den förändring som kom i det läget. Det borde regeringen ha insett. Det är det som är den stora orsaken till den här debatten. Det är naturligtvis helt oacceptabelt att det tar så här . Det tror jag att vi alla i grunden är överens om. Men de signaler, den debatt och de förslag som vi i alla de här delarna har lagt fram har man från regeringens sida helt nonchalerat liksom från de borgerliga ledamöterna i utskottet och i kammaren. Alla de förslag vi har fört fram när det gällt att förändra en del av de här sakerna har ju avslagits. Det förefaller inte heller som om vi i den här debatten får något ytterligare svar från ministern när det gäller de framställningar som finns i interpellationen. Ministern väljer att prata om helt andra saker. Vi har hört nästan till leda, vill jag påstå, om den rehabiliteringskedja som så att säga är lösningen på alla de här problemen. Jag har personligen inte sett mycket av rehabiliteringskedjan, och jag tror att det är få människor som över huvud taget har sett något av den. En viktig del som nämnde är den finansiella samordningen. Där har man lyckats med konststycket att till och med minska resurserna i stället för att fortsätta att bygga ut för de allra svagaste i vårt samhälle. De resurserna har man med hjälp av sin budgetteknik lyckats reducera under innevarande år. Det går bra att stå här i talarstolen och prata om att rehabiliteringen och stödet för människorna har gått framåt, men gå ut och träffa de människor som har behov av stödet. De ser inget av det . De ser inget ökat ansvar hos de enda som ska ha ansvaret , nämligen arbetsgivarna. Man har lutat sig mot reglerna och sagt att arbetsgivarna kommer att sköta det på ett bra sätt. Det ser vi inget av . Bekymret för människorna är att de inte får de pengar de har rätt till . Ränta på försenade pengar har diskuterats i vår framställning och i diskussionen och debatten. Den frågan har helt nonchalerats av den borgerliga regeringen. Här önskar jag mig att ministern, med det som har sagts , kommer med ett klargörande. Under dessa dryga har vi fått veta att det inte finns tid att utreda men att regelförändringar måste genomföras. Det har vi mött i flera olika situationer, inte minst när det gäller förändringar i sjukförsäkringen. Det har inte funnits utrymme att prata om en socialförsäkringsutredning. Det hade funnits utrymme för en sådan om det hade funnits någon vilja. I grunden finns inte viljan, utan regeringen har för avsikt att fortsätta att driva den politik som i grunden sparkar på de allra svagaste i vårt samhälle och gynnar dem som har det bra ställt. 25 Statsrådet (): Jag förstår att oppositionen känner sig lite panikslagen. Man kan se hur vänsteralliansen får lägre Sifosiffror. Ni känner att ni måste tala om för svenska folket vad som gäller. Vad kommer de att få vänta sig när det gäller sjukförsäkringen av s, v och mp? Vad händer med förtidspensionerna? Kommer ni att återkalla dem för de nästan 3 000 människor som vill gå ut i arbete? Kommer ni att förändra den reform som folk applåderar? Folk väntar på besked. Jag förstår att ni känner er panikslagna och försöker hitta en anledning att ta en diskussion och ta till brösttoner. Ska vi gå tillbaka till vad det här handlar om? Det är fråga om människor som inte fick sina ersättningar . Det handlar speciellt om . Då var det dåligt med utbetalningarna. Det var alldeles på tok för långa handläggningstider. Människor fick inte pengar att betala mat, blöjor och hyra. Vi är helt överens om att det är oacceptabelt och att det inte får gå till så. Att säga att det har med sjukförsäkringsreformerna att göra är fel. Vi ser nu att handläggningstiderna aldrig har varit så korta som de är . De är långt mycket kortare än de var när ni hade ansvaret för . Då var handläggningstiderna mycket längre. är de kortare. Dessutom har vi genomfört en sjukförsäkringsreform som ska hjälpa människor. Jag tror inte att jag återigen behöver hänvisa till analyserna i utredning för varför vi har gjort detta. Där står det: Att vara sjukskriven är att gå ned i ett svart hål av väntan. Jag har inte stillatigande kunnat ta del av detta. Vad gör då regeringen åt de långa handläggningstiderna? Det är väl det som alla egentligen väntar sig att jag ska svara på, i stället för att vi ska börja diskutera en mängd andra saker som ni försöker föra in i debatten. Jag kan lova dem som lyssnar och tittar att jag inte accepterar dessa långa handläggningstider. Jag vet att inte gör det heller. Det är därför personalen har jobbat något så oerhört under detta halvår. Man har tagit in massor av extra arbetskraft för att komma till rätta med detta. har vi historiskt korta handläggningstider. De har nästan aldrig någonsin varit så korta. Det har jag papper på om någon vill titta på det. När ni hade regeringsmakten var handläggningstiderna mycket längre. Jag har funderat inför morgondagens samtal med och styrelsen. Jag ska nu få en sann bild av hur situationen ser ut. Varken ni eller jag vet ordentligt förrän styrelsen och generaldirektören har förklarat situationen. Jag har tittat på budgeten. När jag tittar på er budget och vår budget kan jag klart se krona för krona att vi har lagt långt mycket mer pengar i budgeten än vad ni har gjort. Jag kan ge exempel, men jag ska inte tråka ut dem som tittar. Jag kan bara säga att det finns papper på att vi kan jämföra alliansbudgeten och Socialdemokraternas, Vänsterns och budget. Jag kan konstatera att i den treårsplan ni lade fram fattas många miljoner. Vi gav 500 miljoner mer än ni 2007. Då hade vi inte ens lagt fram förslag om reformerna. Vi gav 750 miljoner mer än ni 2008, det vill säga . har vi precis lagt fram förslag om det som vill ha i sin budget. Vill och övriga ändra svensk grundlag, som säger att jag som minister kan styra med resurser, regleringsbrev och uppdrag? Är det er uppfattning att jag ska gå in och styra i verksamhet? Jag ser fram emot att få reda på det , och därmed ska svensk grundlag förändras. 26 (): har en klimatkris, en jobbkris och en otrygghetskris. Anledningen till att jag ställde interpellationen var att jag ville ta reda på vad ministern vill göra för att se till att människor ska få ränta vid försenade utbetalningar. Hur avser ministern att komma till rätta med det stora ekonomiska underskottet? Jag är övertygad om att servicenivån påverkas av hur ekonomin för ser ut. Vi har under debatten pratat mycket om det som har varit och vems fel det är. Jag är ganska trött på den typen av debatt. Vi är här och . De människor som inte får hjälp är inte hjälpta av att vi säger att det minsann var värre . Vi måste ta ställning till hur det är . Om vi ser på statistiken började sjuktalen minska 2003. Sedan har det blivit lägre och lägre sjuktal. Det är bra, och det är vi överens om. I regleringsbrevet från regeringen till står det att det ska lämnas en ekonomisk rapport . Jag hoppas att har fått rapporten och tar del av den på ett bra sätt. Jag hörde en viss antydan från både och om att man skulle kunna tänka sig att betala ränta. Låt oss här komma överens om att ministern också svarar på min fråga om räntan, det vill säga ja till att tillsätta en utredning. Vi hade ett sådant förslag i en motion 2007. Jag hoppas att ministern ändå skulle vilja säga att en utredning ska tillsättas så att det blir åtminstone någon kompensation för de människor som inte får sina pengar . 27 (): Ett stenhårt och tuffare regelverk mot sjukskrivna och en illa sjösatt omorganisation inom , att man har struntat i varningarna från ledning om att åtgärdstakten är för hög och bristande resurser är orsaken till att vi står här och för denna diskussion. Jag noterar att ministern inte kommenterar den skarpa kritik som JO har riktat när det gäller situationen inom och effekterna för allmänheten. Det är anmärkningsvärt att vi inte har hört någon kommentar på den punkten. Det har skett och kommer att ske en administrativ expansion inom . Man är beredd att plussa på med ytterligare 1 miljard trots att det finns ett anslagssparande på 1 miljard som kan användas. Det tyder på att det finns rätt rejält med resurser om viljan finns att lösa bland annat problem med vad som behövs . Men det vill inte ministern heller kommentera och diskutera. Man kan ändå notera att på den ena sidan finns det resurser, och på den andra sidan ska det dras åt rejält. På den andra sidan är det sjuka, svaga människor i samhället som drabbas, och på har vi regeringen och dess egen administration. Jag tycker att det ger en rätt tydlig bild av hur balansen ser ut i den statliga förvaltningen, vilka frågor som prioriteras, vad som är angeläget att lösa och vad som inte är angeläget att lösa. Jag tycker att ministern kanske skulle kosta på sig att försöka kommentera det läget, för det är faktiskt en rätt så uppseendeväckande expansion när man talar om att man vill ha 1 miljard till och man har expanderat rejält 2008. 28 (): Inledningsvis vill jag gärna kommentera ministerns sätt att prata opinionssiffror. För mig och för oss är det här en mycket viktigare fråga: Det är människors väl och ve. Den här debatten handlar över huvud taget inte om opinionssiffror, utan det handlar om de människor vi möter i vardagen, de människor vi möter när vi är ute i olika sammanhang i vårt samhälle. De lider väldigt illa av de regler som ni har skapat. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att det är på det sättet. Jag missade det i mitt förra inlägg, men jag vill ge en stor eloge till den personal som jobbar inom . De har gått igenom en enorm omställning under det år som har varit och gör ett fantastiskt jobb. Det kan vi nog vara överens om. Men det räcker inte till. Det är möjligt att den omorganisation man genomför har gått alltför fort, och ovanpå det väldigt drastiska förändringar i sjukförsäkringen. Handläggningstiderna är historiskt korta, säger ministern. Ja, det är väl väldigt positivt om det är på det sättet. Men det är i skenet av att vi har fått en sjukförsäkring där människor efter rätt så kvoteras ut ur sjukförsäkringen de finns inte ens kvar i den sjukförsäkring som ni har skapat. Det är klart att statistiken på olika områden då blir väldigt bra. Jag vill påstå att , när vi förändrade regelverken i de här sammanhangen och såg mer till människorna, började sjukfrånvaron minska. Den kommer att fortsätta att minska förhoppningsvis. Men den stora frågan är: Varför har man den här attityden till de här viktiga frågorna? Jag skulle vilja ställa frågan: Hur många är det egentligen som har sorterats ut ur den sjukförsäkring ni nu har skapat och som inte längre finns i den sjukförsäkring vi pratar om? 29 Statsrådet (): Ja, handläggningstiderna är historiskt korta. Jag har inte hört någon som gläder sig åt att människor nu i alla fall får sin ersättning i rätt tid, att handläggningstiderna är enormt mycket bättre än de var under den tidigare regeringens tid. har fått fler i budgeten av denna regering än vad den förra regeringen hade skrivit in. Man kan gå till budgeten och titta på det, för det är med sanningen överensstämmande. Vi har mer i budgeten till än vad ni har avsatt i er budget. Jag tycker att vi kan glädjas åt detta. Vad som var bekymmersamt var sommarens handläggningstider. Vi är ju överens om att det inte får vara så. Det vet både jag och ni, och det vet . Det ska aldrig upprepas. Jag har fortfarande inte fått något svar, och får det tydligen inte heller i den här debatten, varför ni inte ville ha en tillsynsmyndighet över . De betalar ut , och det finns ingen tillsyn. Det är rättsosäkert. Hur kunde den förra regeringen göra denna stora omorganisation utan att ha en myndighet som tittar över alla dessa pengar? Budgeten, handläggningstiderna med mera är alltså viktigt. Jag kan inte fråga nu eftersom hon inte har någon replikrätt, och därför hoppas jag att jag i nästa debatt ska få svar på om står för meningen Vårt långsiktiga mål är en ekonomi utan ränta i partiprogram 2006. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellationerna 2008/09:182 om varsel i och 187 om varsel i 30 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka effekterna av varslen och uppsägningarna i . har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av det ökande antalet varsel och den ökande arbetslösheten i dels , dels . Inledningsvis vill jag säga att jag har besvarat många andra interpellationer och riksdagsfrågor med liknande frågeställningar. Regeringen har presenterat ett omfattande arbetsmarknadspolitiskt paket, vilket jag har redogjort för i mitt skriftliga svar som jag lämnade avseende åtgärder för att mildra effekterna av varslen i län. Paketet finns närmare redovisat i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97) som regeringen lämnat till . I propositionen finns svar på och frågor, och därför sammanfattar jag endast kort propositionens innehåll. Regeringens politik har skapat förutsättningar för en hållbar ekonomisk utveckling och frigjort resurser för att hantera den rådande konjunkturavmattningen. För att möta de företag och människor som drabbas av varsel och nedläggningar har regeringen gett regionala samordnare i uppdrag att för regeringens räkning samordna insatserna lokalt och regionalt. Dessutom har regeringen inrättat en nationell samordningsfunktion i form av en statssekreterargrupp samt även presenterat ett stimulanspaket som omfattar ca . Paketet innebär bland annat att regeringen intensifierar förmedlingsverksamheten, utökar antalet platser i arbetspraktik, inför praktisk kompetensutveckling, förstärker nystartsjobben för att hjälpa de långtidsarbetslösa, satsar på fler utbildningsplatser inom och gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) samt föreslår att arbetslösa ska kunna få studiemedel med den högre bidragsnivån vid studier inom gymnasial vuxenutbildning med yrkesinriktning. Dessutom föreslår regeringen stärkta infrastruktursatsningar och införandet av en skattereduktion också för reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad (ROT-arbete) för att stärka efterfrågan på arbetskraft inom byggsektorn. Detta är en kraftfull satsning som innebär att ca 60 000 personer 2009, 70 000 personer 2010 och 30 000 personer 2011 bereds möjlighet till antingen arbete, utbildning eller annan sysselsättning. 31 (): Jag får börja med att tacka ministern för svaret, även om jag måste erkänna att jag tycker att det har tagit alltför för ministern att svara eftersom jag lämnade in denna interpellation . Det känns alltid som att jag måste börja med att påminna om att är ett avlångt land och att det i sin tur innebär att förutsättningarna för människor och för företag kan vara olika. Jag kan säga att består av av landareal men att vi norrbottningar tyvärr är av befolkning. Som ni förstår kan det då vara långa avstånd och glest mellan folk. Det innebär att den som blir av med jobbet eller varslas kan ha väldigt långt till ett nytt jobb eller en möjlighet till utbildning. När nu varselvågen sköljer in över och 663 människor blev varslade om uppsägning bara skakar det om livet både hos människor och i företag där hemma. Känslan att bli varslad, att verkligen förlora jobbet eller gång på gång söka jobb och ändå inte få något jobb, är nog snarlik hos alla människor oavsett var i landet man bor. Men förutsättningarna, som sagt var, kan vara totalt olika beroende på var du bor och var du lever ditt liv. Det är klart att det är skillnad för människor som bor nära städer och därmed har närmare till att söka nya jobb och utbildningsmöjligheter. Därför blir avstånden speciellt påtagliga för oss glesbygdsbor. Nej, förresten: Avstånden blir högst påtagliga för alla som förlorar jobbet, eftersom den moderatstyrda regeringen skyndar sig att besluta att arbetslösa minsann inte behöver en enda dag till att ställa om hela sitt liv för att kanske kunna ta det där nya jobbet eller utbildningen som fanns från familj och hem. Omställningstid brukar det heta, men det gäller tydligen inte för människor som förlorar jobbet. varslades 2 360 norrbottningar, men hur många som redan har fått lämna sitt jobb är det svårt att hitta i statistiken eftersom visstidsanställda inte finns där. En tredjedel av alla dessa varsel i finns inom den offentliga sektorn, det vill säga undersköterskor, lärare, kokerskor och elevassistenter med andra ord: välfärdsarbetarna. Det finns nog ingen utom möjligtvis regeringen som tror att vi har sett slutet på varslen som tvingas fram inom kommun- och landstingssektorn. När krisen nu slår skoningslöst ned i välfärden, hos ungarna på skolan och hos de gamla på sjukhemmen, finns det kommuner som som faktiskt vädjar om stöd från regeringen, men tyvärr gör de det för döva öron. Den moderatstyrda regeringen vägrar att lyssna på kommunerna. Inget stöd finns i sikte för kommunerna. Min fråga blir naturligtvis: Varför, arbetsmarknadsminister , hörsammar regeringen inte kommunernas vädjan? 32 (): Tack för svaret, arbetsmarknadsministern! Lågkonjunkturen slår nu mycket hårt. Arbetsförmedlingens prognoser pekar på att antalet arbetslösa kommer att öka från till . Hela 145 000 personer färre kommer att ha ett arbete: räknar regeringen i sin egen budget med ökade utgifter för socialbidrag under både 2009 och 2010. Det är allt fler som blir beroende av samhällets yttersta skyddsnät. I räknar Arbetsförmedlingen med att 1 400 personer färre kommer att vara i arbete . I industrisektorn blir det 700 färre jobb, i byggsektorn 100 jobb färre, och inom offentlig sektor blir det en minskning med 800. Däremot räknar man med en ökning med 200 jobb inom den privata tjänstesektorn. Varslen i har ökat månad för månad . var de 69, , , 603 och 962. Farhågorna är stora för att det kommer att bli en andra varselvåg i företag som redan har varslat . Situationen känns skakig, orolig och instabil. Arbetsförmedlingen i länet tror att arbetslösheten kan komma att öka från ca 6 000 personer till i värsta fall 13 000 arbetslösa 2010. I kommunerna i länet och i ligger nu stora sparbeting. Det handlar om indragna tjänster, nedlagda verksamheter och kvalitetsförsämringar. Det spelar i stort sett ingen roll att regeringen påstår sig ha skickat pengar till kommunerna och . Så ser det ut i kommun efter kommun ingen nämnd, ingen glömd. Det ekonomiska läget är bland annat på grund av nya och kraftigt försämrade skatteprognoser mycket kärvt. Varsel och uppsägningar väntar i den offentliga sektorn. kommer en stor och viktig grupp ut på arbetsmarknaden, nämligen de som slutar gymnasiet . I handlar det om 4 067 personer. Detta gäller alltså för . 2010 handlar det om 4 053. Vad kommer dessa personer att möta för verklighet, och vilka resurser är regeringen beredd att sätta in för att de inte ska bli arbetslösa? Jag vill också påminna om , där man konstaterar att 90 000 ungdomar, av alla unga mellan , inte hade haft vare sig utbildning eller arbete. Min första fråga till ministern är: Vad är regeringen beredd att göra för att människor i företag som har låg produktion ska kunna övervintra och komma igen på sina jobb när konjunkturen vänder? Fråga 2 är: Kommer regeringen att avsätta mer pengar till kommuner och landsting för att undvika varsel, uppsägningar och kvalitetsförsämringar? Fråga 3 är: Är regeringen beredd att vidta några åtgärder för att alla de som går ut gymnasiet inte ska tvingas till arbetslöshet? 33 (): är ett län som är starkt beroende av sin basindustri, ministern. Jag tänkte i mitt anförande lite grann beröra situationen i stålindustrin, som är väldigt betydelsefull inte bara för vårt län utan också för hela landet. Varslen har även på det området duggat tätt. På Outokumpu i är de 260 mer än var fjärde i , en ännu mindre ort, är de 160, och på i är de 200. Det är de senaste siffrorna vi har från tiden . Den specifika situationen i , som är min hemort, är den att Outokumpu, som har stora planer på att investera, har skjutit upp investeringsbesluten. Delvis har man beslutat om investeringar som också är genomförda, men den större investeringen på drygt 5 miljarder har man i det här läget med en sämre orderingång naturligtvis valt att skjuta framåt i tiden. Den stora utmaning jag möter när jag möter företag och fackliga organisationer är frågan hur man ska hitta resurser för att på ett bra sätt när konjunkturen vänder kunna möta en internationell marknad för det speciella stål som tillverkas i , en marknad som också ser ut att växa. Då är det överlevnadsfrågan för industrin som är det viktiga. Mycket av den diskussion jag möter i företagen är den diskussion vi hade när den så kallade 25-kronan fanns i bilden.