prot · GW09132 · 2009-06-15 00:00:00 — finns med på svarta lista över dem som inte har bidragit till miljöomställningen. Jag tror att röstade nej till Kyotoprotokollet. drev en intensiv kampanj mot klimatinvesteringsprogrammet, och de sade nej till elcertifikatssystemet. Jag antar därför att det har varit en viss uppförsbacke inom för att förflytta positionerna, om man nu har gjort det i verkligheten eftersom det är det som vi väntar på. I regeringsförklaringen som läste upp kunde vi höra att inte en enda ny reaktor ska startas. Man ska inte ge tillstånd till detta. Förbudet att uppföra nya reaktorer kommer att bestå, stod det i regeringsförklaringen. har vi hört att budet är någonting helt annat. besked i replikskiftet var att vi inom ramen för den volym som vi har ska kunna ersätta de nya reaktorerna. Då talar ni om tio nya reaktorer. Är det tio nya reaktorer, eller är det effekten av tio nya reaktorer? Vi har ett överskott på till 2015. Hur stora överskott av el har ni tänkt att vi ska få framöver? Med den kapacitet som nya reaktorer har på 14, 15 eller skulle vi i så fall öka kärnkraftsberoendet högst väsentligt. Är det detta som ni är ute efter? Är avsikt att vi ska bedriva en energipolitik som innebär att vi inte har ett bibehållet utan faktiskt ett ökat kärnkraftsberoende framöver? Eller ska vi bara bygga kärnkraft för att exportera elen till andra länder? 135 () replik: Nej, , vi ska ersätta de volymer, det antal kärnkraftsreaktorer, som vi har och börja planera för det redan nu eftersom vi, som säkert vet, har behov av en väldigt lång framförhållning. Planeringstiden ligger någonstans kring för att detta ska fungera. Det är därför som det har varit viktigt för regeringen att föreslå att fattar detta beslut . När det gäller om vi ska exportera eller inte är det möjligheterna att exportera som avgör det. Om vi kan öka våra förbindelser till kan vi naturligtvis hjälpa andra delar av som har betydande problem med sin energianvändning framöver eftersom man där inte alls har de mycket gynnsamma förutsättningar som vi har här i . Vi kan hjälpa till för att bringa ned koldioxidutsläppen i på ett sätt som jag tycker skulle vara väldigt bra. De koldioxidutsläpp som förekommer i och i andra delar av kommer vi att lida av lika mycket av här i som av våra egna. I detta perspektiv tycker jag att det är bra om vi kan hjälpa till med koldioxidfri energi nere på kontinenten. 136 () replik: Det innebär i så fall detta blir intressant att om vi nu får ett elcertifikatssystem även med regeringens lägre ambition vet vi ungefär hur mycket vindkraft och förnybar energi vi får. Vi vet ungefär hur stora vattenkraftsresurserna är även om det går att förändra om man effektiviserar och vattendrag. ambition är tio nya reaktorer. Antalet var tydligen det som var avgörande. Vi konstaterar att nya reaktorer har en kapacitet på 13, 14, eller mer. Det innebär i så fall att man antingen kraftigt ökar kärnkraftsberoende eller kraftigt ökar vår elanvändning även om hela den svenska fordonsflottan går över till el handlar det om 8, 9 eller på sin höjd eller också bygger man ut kärnkraften för att exportera den. Det är uppenbart att vi har en regering som inte engagerar sig för att stärka konkurrensen på elmarknaden i och som inte bidrar till att vi får konkurrenskraftiga priser för den svenska industrin. De är lägre i än vad de är i , men det kommer att utjämnas om man nu bygger kärnkraftreaktorer för att exportera kärnkraft. Per hade en högst väsentlig invändning tidigare, nämligen varför man då inte bygger inte kärnkraftsreaktorer i om det är det som man är ute efter. Och om det nu bara är exportambitionerna som vi talar om, varför begränsar man antalet till tio? Så ofarlig som tycker att kärnkraften är borde man väl i så fall bygga 15, 20, 25 eller 30 nya reaktorer. Frågan är: Varför ska det vara tio reaktorer? Håller inte med om den enkla matematiken som handlar om att detta innebär att vårt kärnkraftsberoende inte bara förlängs under en väldigt med alla de avfallsproblem som det innebär utan faktiskt också innebär att vi ökar vårt kärnkraftsberoende? Är det detta som är ambitionsnivån? Så låter det inte vare sig när man hör eller statssekreteraren som säger att det inte kommer att finnas något större intresse för ny kärnkraft. Är det verkligen så att och nu driver en linje som innebär att vi kraftigt ska öka vårt kärnkraftsberoende? 137 () replik: Det är inte regeringen som bygger kärnkraftverk, . Det trodde jag att du förstod. Det är naturligtvis kärnkraftsindustrin som gör bedömningar av om det är lönsamt att bygga kärnkraftverk eller inte. Regeringen ger bara ramarna och möjligheterna att göra det. Eller det är eller staten som gör det. Sedan är det upp till aktörerna själva att bedöma om de ska bygga kärnkraftverk eller inte eller om de ska satsa på vindkraft där samma sak gäller, nämligen att det inte är staten som bygger. Staten ger möjligheterna. Att vi skulle få ett enormt energiöverskott som vi inte har någon avsättning för och som inte gagnar någonting kommer inte att ske. Man måste se att det finns en lönsamhet i investeringarna om statsmakterna ska subventionera kärnkraft och vindkraft. Det är de två stora aktörerna på marknaden som man kan räkna med. Det är alltså inte något statsdirigerat kommunistiskt samhälle som vi lever i, gudskelov, utan här får marknaden göra dessa bedömningar eftersom det naturligtvis är företagen som tar de stora ekonomiska riskerna i detta sammanhang. 138 (): Nöjd men inte stolt, eller var det stolt men inte nöjd som en före detta partiledare myntade? Jag kan i alla fall konstatera att jag som centerpartist kan vara både stolt och nöjd med denna energipolitik. Jag är stolt därför att mitt parti, , har visat både mod och framsynthet. Det är ingen tvekan om att vi gick igenom denna överenskommelse mycket noga i vår riksdagsgrupp. Det är inte heller någon tvekan om att den centerstämma som vi hade för drygt en månad sedan fullt ut ställde sig bakom att detta är rätt inriktning på den framtida energipolitiken. Jag är mycket stolt över att vi har vågat vara så modiga och ta dessa beslut. Jag är nöjd, eller till och med mycket nöjd, med det sakpolitiska innehållet i uppgörelsen. Jag har tidigare i denna talarstol sagt att energiinvesteringar i all synnerhet är långsiktiga. Ska man investera i vindkraft är det kanske avskrivning. För fjärrvärme är avskrivningstiden uppemot . För att sådana här investeringar ska komma till stånd är det otroligt viktigt med tydlighet och stabilitet. För att industrin ska våga satsa på exempelvis en vindkraftspark eller på fjärrvärmeutbyggnad gäller det att man vet vad som kommer att hända framöver. Alliansen har antagit en politik som gör att det är tydliga besked om vad som gäller. Det är en mycket kraftig satsning på produktion av förnybar energi. Vi sätter också upp som mål att ha uppnått förnybar energi i det svenska systemet. Vi ska minska utsläppen av växthusgaser till 2020. Målet är också att till 2020 ha uppnått 20 procents energieffektivisering. Det här är oerhört tuffa mål. till produktionen av förnybar energi handlar det mycket om elcertifikaten. De har visat sig vara ett väldigt kraftfullt och ett väl fungerande system för produktion av förnybar el. Det är ett marknadsbaserat system som fungerat väl därför att systemet har en hög acceptans och ett starkt förtroende bland marknadens aktörer. Det handlar då både om dem som investerar i produktionen och om dem som betalar för kalaset, energikonsumenterna. Därför är det oerhört viktigt att vi använder elcertifikatssystemet på ett vettigt sätt så att vi inte förstör förtroendet för systemet. Om vi höjer ambitionerna för mycket ökar priset på certifikaten. Det gör att vi då riskerar acceptansen för hela systemet. Själva har vi då vridit ur våra händer vårt kraftigaste instrument för att få produktion av förnybar el i . Dagens betänkande är ett kvitto till alla i som håller på med produktion av förnybar energi och med energieffektivisering på att man befinner sig i en framtidsbransch. Det handlar om alla, från dem som sysslar med biobränsle till dem som utvecklar elbilar. Denna satsning på det förnybara är för oss i det bärande i uppgörelsen. har i denna talarstol sagt att vi har beslutat oss för att bygga tio nya reaktorer. Antingen har inte förstått vad överenskommelsen innehåller, eller också står han här och försöker måla upp en helt annan bild av energipolitiken än den vi verkligen beslutar om. Det har inte beslutats om vilket antal reaktorer vi ska ha. Vi har sagt att de tio gamla reaktorerna kan ersättas med tio nya. Men ingen vet om det handlar om en, tre eller fem reaktorer. Vare sig jag eller vet det. Ett av de argument som ofta varit uppe tidigare när vi har pratat om kärnkraften gäller kostnadsaspekten. Ingen av de tre i oppositionen nämnde något om det i sitt anförande. Med den här överenskommelsen säger vi att varken direkta eller indirekta statliga subventioner ska utgå till ny kärnkraft. Man säger att de rödgröna ska skapa säkerhet och klara spelvillkor framöver. Ja, hur är det med säkerheten i elcertifikatssystemet? Är det ett fastprissystem, eller är det någonting annat? Ska vattenkraften vara med, eller ska den vara utanför? Det finns ett antal osäkerheter i det som sägs vara den gemensamma linjen. Oppositionen säger också att investeringarna minskar. Man kan undra om hela oppositionen låtit bli att köpa en digitalbox till tv:n när det analoga nätet släcktes ned. har vi haft en världsomfattande ekonomisk kris. Vi har sett kronans värde minska kraftigt. Vi har sett det svenska elpriset sjunka. Ja, tacka sjutton för att det blir mindre intressant att investera! Det gäller alla branscher. Dessutom kan man fundera på hur intressant det blir för dem som vill investera i förnybar el när oppositionen, åtminstone delar av den, lovar lägsta elpriser. Många av de aktörer som gör de här investeringarna inte bara befinner sig i . De har också att väga investeringarna här mot investeringar i eller eller på andra ställen. Vad är då beskedet till dem? Jo, låga elpriser. Hur tror ni de tänker när de ska förränta sina investeringar i produktion av förnybar el? Det är inte särskilt svårt att sätta sig in i deras tankegångar. Avslutningsvis vill jag peka på att det här inte bara är en svensk företeelse, att det inte påverkar bara svenska förhållanden. Med den nu presenterade energi- och klimatpolitiken har vi en mycket stark position inför de globala förhandlingarna i . Förhoppningsvis kan som ordförandeland i EU med detta i ryggen peka på detta och säga: Titta, vi går före! Jag hoppas verkligen att vi kan underteckna ett mycket ambitiöst globalt klimatavtal tomten kommer. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottsmajoritetens förslag i betänkandet. 139 PER () replik: säger att han är stolt och nöjd. Han verkar inte särskild bekymrad över den minskning i investeringarna i vindkraft som vi nu kan se. Svensk Vindkraft bedömer att investeringarna 20082009, jag sade fel tidigare kommer att minska med en tredjedel. Det är en dramatisk nedgång. , branschföreningen, säger att det när det blir en så kraftig nedgång blir svårt att nå målen också på i och med att man redan från början halkar efter. Att det blir svårt att nå de mål som regeringen föresatt sig när det gäller förnybar energi ser jag som oerhört bekymmersamt. säger också att de styrmedel som finns inte räcker för att uppnå målen. Det är klart att detta är problematiskt. Det jag också vill ta upp är det här med tydligheten. säger att marknaden med regeringens politik vet vad som gäller framöver. Jag skulle verkligen vilja ifrågasätta det. Regeringspartierna själva verkar inte veta vad som över huvud taget händer framöver. När man frågar centerpartister om detta säger de att den överenskommelse som regeringspartierna har träffat kommer att leda till att det inte blir någon kärnkraft alls eftersom kärnkraften är dyr och det inte kommer att vara någon som vill bygga ut kärnkraften i . Men frågar man en folkpartist blir svaret att tio nya reaktorer kommer att byggas reaktorer som dessutom ger en betydligt större effekt än dagens kärnkraftsreaktorer. Det gör att det blir en mycket stor utökning av kärnkraftsproduktionen och därmed av avfall, olycksrisker i och så vidare. Det vore intressant att höra bedömning. Om nu marknaden vet vad som ska gälla framöver kan kanske göra en bedömning. Hur mycket svensk kärnkraft kommer vi att ha framöver, ? Hur många nya reaktorer kommer man att bygga? 140 () replik: Ja, man kan vara bekymrad när det gäller vindkraften. Men finns de långsiktiga målen 20-20 mycket tydligt där. Det vore märkligt om vi i inte skulle påverkas av den totala globala nedgång som har varit. Självklart påverkar den bland annat elpriset. När det gäller bedömningen av hur många kärnkraftverk som kommer att finnas framöver i tänker jag inte sätta någon siffra. Däremot kan man konstatera att vi i det förslag som vi har lagt fram och som kommer att anta säger att kärnkraften fullt ut ska bära sina kostnader. Det är ett krav som vi har drivit länge, och i alliansen är vi överens om att kärnkraften ska finnas på marknadsmässiga villkor om den ska finnas. Självklart kommer den kraftiga utbyggnaden av det förnybara att påverka intresset av att investera i ny kärnkraft i . Det råder inget tvivel om det. 141 PER () replik: Man kan ändå konstatera att vindkraftsbranschen har drabbats mer av lågkonjunkturen än många andra branscher, och det måste bero på något. Uppenbarligen räcker inte regeringens styrmedel och det regelverk som vi har till för att hjälpa vindkraften ur svackan. Då måste man fråga sig om det är fel på styrmedlen eller om det finns andra åtgärder som kan vidtas för att stödja vindkraftsbranschen. Ett exempel som jag har tagit upp i debatten är just uttagsskatten på kooperativ vindkraft, som är ett exempel på hur man kan hjälpa åtminstone en del av vindkraften att klara av svackan. Det handlar om bibehållen efterfrågan och om att se till att produktionskapaciteten finns där också när den ekonomiska nedgången bryts. Men inte heller där vill regeringspartierna vidta några åtgärder, vilket ju är mycket tråkigt. säger att viljan att bygga kärnkraft kommer att påverkas av hur mycket förnybar el man bygger ut. Kan man inte också tänka sig att det omvända kan stämma om man öppnar för ny kärnkraft och delar av regeringsunderlaget pratar om att man kan få en kraftigt ökad kärnkraftsproduktion i kan det i sin tur påverka intresset av att bygga förnybar energi? Intresset för att bygga ut vindkraften kan minska om man tror att det kommer att bli en kraftig ökning av kärnkraftsproduktionen . Vi har sett hur den stora kärnkraftsutbyggnad som skedde med politiska förtecken under tidigare decennier har lagt en död hand över utvecklingen av förnybar energi. Jag bedömer att risken är stor för att det kommer att hända igen om man, som regeringen nu gör, öppnar dörren för ny kärnkraft och därmed skapar osäkerhet för dem som vill investera i förnybar energi. Det vore intressant att höra bedömning av det. 142 () replik: Om kärnkraften verkligen skulle ha lagt en död hand över investeringarna tidigare skulle vi inte ha haft något elcertifikatssystem. Elcertifikatssystemet är ju ett mycket starkt styrmedel för förnybar el i det här landet. När man gör investeringar i förnybar el är det elpris man får i botten den mest betydelsefulla delen. Det är intressant att veta om Per delar Socialdemokraternas inställning till elpris, det vill säga att det ska hållas på lägsta nivå för att vara konkurrenskraftigt gentemot den svenska basindustrin. Är ni överens om detta i oppositionen? När det gäller uttagsskatten kan jag läsa i motion: Eftersom uttagsskatten minskar de ekonomiska fördelarna av att delta i ett vindkraftskooperativ riskerar fördelarna att bli för små för att investeringen ska vara intressant. Detta vill de gröna förändra. Är man lite luthersk till läggningen kan man fråga sig hur man ska förändra detta. har ju inte Per någon möjlighet till svarsreplik, men med säkerhet kommer det fler repliker på detta tema. Låt oss då få veta hur vill förändra denna skatt. Kooperativen har betydelse inte minst för acceptansen för vindkraftsutbyggnaden. Det är lätt att säga att det ska förändras. Jag är lite nyfiken på hur. 143 (): Den energipolitiska debatten har efter av stiltje återigen tagit fart. I och med att alliansen träffade en historisk överenskommelse kan regeringen nu ge tydliga besked om den framtida energipolitiken. Det är ett besked som varit både efterlängtat och nödvändigt. Genom att sätta upp tydliga mål för andelen förnybar energi som förbudet mot upprättande av ny kärnkraft slopas ger man industrin tydliga besked som man lägger grunden för en klimatanpassad energipolitik. Ingen kan blunda för energipolitikens globala betydelse. Att på egen hand har en klimatansvarig energipolitik hjälper inte om vi inte får omvärlden med oss. Därför är det välkommet att EU har kommit överens om ambitiösa mål för att komma till rätta med de klimatpåverkande utsläppen. ska nu ställa om och planera för att uppnå dessa mål. Det är det som klimat- och energipropositionen ska lägga grunden för. Innan var i långa stycken ett klimatföredöme i omvärlden, och det är vi fortfarande. Men med EU:s klimatmål kan hela unionen bli ett föredöme, vilket är mycket bra. Andelen förnybart ska öka i den svenska elproduktionen. För att uppnå detta gör regeringen bedömningen att vindkraften står inför en kraftig utbyggnad. Vindkraftens planeringsram ökar betydligt kommande år, och planprocesserna för byggande av ny kärnkraft måste kortas väsentligt. har regeringen lagt fram förslag om hur detta ska ske. Elcertifikaten spelar en viktig roll för att stimulera förnybar energi. Ska förnybarhetsmålet uppnås till 2020 måste certifikaten vidareutvecklas. Därför ska tillsamman med berörda myndigheter ges i uppdrag att analysera och ge förslag på hur höjningen av ambitionsnivån ska genomföras och vilken roll de olika energislagen har i denna måluppfyllelse. När denna analys görs ska också möjligheten till utvidgning av certifikatsmarknaden där fler länder ingår övervägas. Forskning och teknik kan finna nya vägar att producera billig och ren energi. Därför är forskning och utveckling av mycket stor betydelse. har regeringen satsat ytterligare på energiforskning för att totalt landa på . Dessa pengar spelar en stor roll och kan förhoppningsvis bidra till att på ett effektivare sätt uppnå regeringens klimatmål. Elens betydelse för klimatet ska heller inte underskattas. Det som var otänkbart, nämligen att ökad användning av el skulle vara ett sätt att ställa om till ett mer klimatanpassat samhälle, har blivit ett huvudspår inom transportsektorn. Elbilar, laddhybrider och spårbunden trafik anses kunna betyda mycket för att minska klimatpåverkande utsläpp. Transportsektorn står för cirka en tredjedel av de totala växthusutsläppen. Med ökad satsning på el inom transportsektorn är det nödvändigt att eltillförseln är säker och tillförlitlig. har med sin klimateffektiva och tillförlitliga elproduktion mycket bra förutsättningar att satsa på el inom transportsektorn. Stora satsningar pågår, och regeringen bidrar ekonomiskt till denna forskning. Det är en utveckling som jag ser som mycket spännande och viktig. Alliansen har kommit överens om att avvecklingslagen ska slopas och att förbudet mot nybyggnation av kärnkraft ska tas bort. Detta lägger grunden för en fungerande energipolitik som sätter både miljöns och industrins intressen i fokus. Det avvecklingshot som förut hängde i luften skapade stor osäkerhet om huruvida klimatmål skulle kunna uppnås eller inte. Att avvecklingshotet är över innebär dock inte att satsningen på förnybar energi ska avta. Tvärtom måste också den öka för att klara EU:s klimatmål, som har varit pådrivande för att få fram. Kärnkraften står inte i motsats till förnybar energi, och förnybar energi står inte i motsats till kärnkraft. Det ska finnas utrymme för båda två. En säker eltillförsel är avgörande för välfärd, och ren energi är en förutsättning för vår planets överlevnad. Att kunna kombinera ökade satsningar på förnybart och energibesparingar med att förse svensk basindustri med säker och billig el är viktigt. Det ena utesluter inte det andra. Siktet måste vara inställt på att minska de klimatpåverkande utsläppen och inte sitta fast diskussion om ja eller nej till kärnkraft. Regeringens klimat- och energiproposition ger goda förutsättningar för att uppnå EU:s klimatmål som jobben och välfärden säkras. Med detta sagt yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande. 144 Näringsminister (): Det här är en unik debatt. Det är faktiskt första gången som vi i riksdag diskuterar en samlad klimat- och energipolitik på . De här två frågorna har oftast skilts åt och inte setts i ett sammanhang. Tack vare regeringens klimat- och energipolitik och dess överenskommelse och proposition har vi nu möjlighet att göra detta. Och det är bra därför att energi- och klimatpolitiken hör ihop. Vi kan använda energiomställningen som ett bra sätt att minska klimatutsläppen, och vi kopplar ihop de viktiga åtgärderna för att tänka nytt och satsa . Med vår klimat- och energipolitik lägger vi grunden för nya innovationer, nya företag och nya jobb i gröna framtidsbranscher. Efter att ha lyssnat till den här debatten så här långt kan jag, om jag ska vara alldeles ärlig, ändå säga att det finns en ganska stor enighet i riskdagens kammare om de här frågorna även om vi tjabbar om lite småsaker. Det tycker jag är bra. Vi kommer nämligen att behöva det, inte minst inför det ordförandeskap som kommer framöver. Den här klimat- och energipolitiken är resultatet av en lång dialog mellan näringsliv, fackliga organisationer, ideella organisationer och andra som är intresserade av energi- och klimatpolitik. Det har varit viktigt för alliansregeringen att ha den kopplingen. Vi började också tidigt att driva ett aktivt arbete på EU-nivå. För vi insåg tidigt att om vi ska få en förändring när det gäller utsläppen, när det gäller omställningen till ett hållbart energisystem och när det gäller att klara framtidens generationer räcker det inte med vad gör, utan då måste vi hjälpas åt. Är det någon fråga där vi behöver Europasamarbetet så är det när det gäller energi- och klimatpolitiken. nådde vi resultat på EU-nivå. Jag satt själv tillsammans med energiministrarna och formulerade de målsättningar som vi satte upp när det gäller energipolitiken. Och jag kan tala om att det inte var någon lätt uppgift. Det var ingen lätt uppgift att få 27 medlemsländer att komma överens om den här ambitiösa målnivån. Miljöminister satt på samma sätt tillsammans med miljöministrarna och diskuterade. Men till slut nådde vi en överenskommelse. Vi hade en ambition. Vi kunde också förklara varför måste ta ledningen i den här omställningen. När denna var klar fanns det också anledning för att diskutera. Hur skulle vår energi- och klimatpolitik se ut? Alliansregeringen har, som alla vet, en del skilda synpunkter när det gäller delar av energipolitiken. Men det var också viktigt för oss att skapa långsiktiga spelregler. De som ville investera här hemma behövde nämligen det. Det här är dyra saker. Att bygga vindkraftverk och att bygga kraftvärme kostar pengar, och det kräver långsiktighet. har vi med den här överenskommelsen skapat de långsiktiga spelreglerna för energimarknadens aktörer, för svensk basindustri, för alla företag som vill veta om framtidens investeringar och framtidens jobb men också för alla dem som är oroliga för att svensk basindustri ska slås ut om vi inte har en långsiktig energipolitik. Regeringens högt ställda ambitioner inom klimatområdet tydliggörs också. Det här ger oss ett starkt svenskt ledarskap när vi nu ska gå vidare inför . Att ha världens mest ambitiösa klimat- och energipolitik ger oss möjlighet att ta ledarskapet inför . Alliansregeringens överenskommelse sätter upp tuffa mål på energiområdet. Som sagts handlar det om förnybar energi. Vi är bäst i EU.