prot · GW0964 · 2009-01-28 00:00:00 — Det ser ut som en kraftfull markering åt det hållet, men jag vet inte. När Socialdemokraterna i sitt skuggförslag vill satsa ca mer har och inga sådana planer. Ett mål som sattes upp i Lissabonstrategin var av bnp till forskning. Den fanns redan vid tillfället för den förra forskningspropositionen. Det når vi nu med alliansregeringens innovations- och forskningsproposition redan för . Nej, jag tycker att oppositionen i sin kritik av alliansregeringens politik låter som en rispig gammal LP-skiva, om ni nu minns hur de kan låta, som har hakat upp sig. Man säger att det är för lite om i princip allting och utger sig för att vara alla goda gåvors givare. Det är när man sitter i majoritet man har chansen att bevisa vad man vill och genomföra reell politik Det har vi lyckats med genom den här historiskt stora satsningen för forskning och innovation. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkande UbU4 Ett lyft för forskning och innovation. (Applåder) I detta anförande instämde (). 36 () replik: Man kan inte utveckla svensk forskning utan duktiga forskare. Det är då särskilt viktigt att fokusera på yngre forskare. De utför av den forskning som sker vid inhemska lärosäten. Därtill är många doktorander lärare i grundutbildningen. Det här är en viktig fråga för oss socialdemokrater. Därför har tidigare socialdemokratiska regeringar gjort flera insatser för att förbättra doktorandernas situation. Men från er i den borgerliga majoriteten är det förvånansvärt tyst i denna fråga när man nu läser forskningspropositionen. Trots att doktoranderna är den enskilt största gruppen inom som bidrar till svensk forskning saknar ungefär en tredjedel av doktoranderna anställning. De är stipendiefinansierade, får utbildningsbidrag eller saknar finansiering. En stor andel av dessa doktorander saknar tillgång till de sociala trygghetssystem och förmåner som är norm på arbetsmarknaden. Jag menar att svensk forskning kommer att försvagas om inte forskarutbildning och akademisk karriär efter disputation är ett möjligt och attraktivt alternativ för våra mest lovande studenter. Jag tycker när jag läser forskningspropositionen att ni sviker de yngre forskarna. Varför gör ni så lite för att stärka de yngre forskarnas ställning? Varför gör ni knappt några insatser för att tillgodose behovet av återväxt när vi vet att forskarkåren står inför ett massivt generationsskifte? 37 i (c) replik: Jag delar syn att det är oerhört viktigt med en återväxt inom forskarvärlden och att både kvinnor och män vågar satsa på en karriär som på olika sätt gör att de är med och bidrar till tillväxt på många olika sätt. Som hörde sade jag i mitt inlägg att det på området när det gäller forskare pågår ett arbete inom kopplat till förslag. Vi nämner i forskningspropositionen en del om problematiken men också möjligheterna att rekrytera. Vi avser också att återkomma från regeringens sida för att på ett än mer tydligt sätt visa på möjligheterna för både kvinnor och män att satsa på en forskarkarriär. Jag skulle ändå vilja säga att detta inte på något sätt är ett nyuppkommet problem. Det är en fråga som har varit aktuell . Att nu i opposition stå och tala om att vi sviker den här gruppen av unga forskare och så vidare känner jag är lite magstarkt av . Jag talade väldigt tydligt i mitt anförande om att vi kommer att återkomma med en proposition som behandlar det här området. Vi anser och lägger mycket stor vikt vid att forskarna utgör grunden för forskningen i och också i det internationella sammanhanget. Därför återkommer vi i frågan. 38 () replik: När man ställer en fråga som man inte kan få svar på blir standardsvaret: Det kommer sedan. Det har jag hört tidigare från borgerliga företrädare. Det här är en ganska omfattande proposition, drygt 250 sidor. Vad jag kan se finns en och en halv sida om yngre forskare, och det är lite allmänt hållet. Varför sviker ni yngre forskare? Varför lyfter ni inte upp det här viktiga dokumentet som blickar framåt? Det kommer sedan, svarar . Att bli antagen som doktorand är en dröm för många studenter. Konkurrensen om platserna är ofta mycket hård. Ändå är det långt ifrån en drömtillvaro som väntar den som får en plats. Jag tänker på alla dem som går med ett utbildningsbidrag på . Jag tänker på dem som är finansierade av stipendier och som inte kan bli sjuka eller bli föräldrar utan att riskera sin försörjning. Jag tänker på alla dem som går som så kallade skuggdoktorander och som utför forskning utan att vara formellt antagna. De saknar allt skydd och alla rättigheter och lever på nåder hos äldre forskare som de levererar forskningsresultat till i hopp om att bli antagna . Den här problematiken är för oss jätteviktig, och vi har lagt fram förslag om detta i vår motion. Vi vill utveckla och stärka yngre forskare. I den här propositionen sägs ingenting om detta för det kommer sedan. Jag skulle gärna vilja att du förklarar för mig och för alla som lyssnar på den här debatten varför det sägs så lite i den här propositionen. Varför är standardsvaret det kommer sedan? 39 i (c) replik: får man faktiskt acceptera att inte allting sker på en gång. Vissa saker får ske . Just för att detta har så stor betydelse lägger vi särskild vikt vid att genomlysa området och se vad som ska göras. Jag är mycket väl medveten om den mycket tuffa situation som många forskarstuderande och personer som förbereder sig för disputation har. Jag har sett det på väldigt nära håll i den egna familjen och vet hur tufft det kan vara . Vi jobbar med problemen och kommer att återkomma när vi har så pass goda resultat att det vi föreslår kommer att kunna stärka attraktionskraften och attrahera både kvinnor och män att söka sig till forskaryrket. Som jag nämnde i mitt anförande vill vi också öppna för möjligheter för forskare att gå mellan akademi och näringsliv och verkligen utnyttja potentialen för tillväxt och för att klara av de globala utmaningarna som vi måste göra framöver. Forskarna är nyckelaktörer i detta, och därför lägger vi stor vikt vid det. I den proposition som regeringen nu har lagt fram och som vi behandlar handlar det mycket om på vilket sätt vi bygger en forskningsinfrastruktur. Vi lägger oerhört mycket mer medel på forskningen. Det är jätteviktigt, och därför avser vi också att återkomma för att lyfta upp också forskarnas viktiga betydelse. Det gäller både de yngre forskarna och dem som vill göra en karriär som forskare. Vi behandlar det området i särskild ordning. är det tredje gången jag upprepar att i propositionen ligger de andra delarna som vi nämner. Vi pekar på behovet av fortsatt arbete, och vi avser att återkomma. Det handlar inte om att återkomma bara för att dra ut , utan det handlar verkligen om att lägga så pass stor vikt och stort engagemang i frågan så att vi kan komma fram med ett bra resultat. 40 () replik: nämnde att det är bra att kvalitetskriterierna är viktade och att regeringen kommer att förbättra dem. Åtminstone uppfattade jag det så. Det låter bra. Men frågan kvarstår fortfarande: Varför har man valt just dessa kriterier? Vad ligger bakom det? Det framgår inte av propositionen. Man har tagit en del av kriterierna från och gjort om dem lite. Andra har man tagit bort utan att riktigt redovisa underlag. Det tycker inte jag är bra inför att man begär att ska ta ställning. Jag skulle alltså vilja veta vad det är som har gjort att man har valt just dessa kriterier. nämnde också att det är bra att de är viktade. Jag kan hålla med om att det finns en klar poäng i det, men varför är de viktade på just detta sätt? Varför är viktningarna 2, 1,5, 1,1 och 1? Varför inte 2, 1,7, 1,2 och 0,95 till exempel? Det finns inget riktigt underlag. Det skulle vara intressant att veta varför man har kommit fram till det man kommit fram till. Slutligen vill jag bara säga att jag är glad att har insett att det är när man sitter i majoritet som man kan visa vad man vill. Det är tyvärr så det är. Jag hade önskat att vi hade suttit i majoritet, för då hade vi haft en bättre och enig proposition att ta ställning till här. Det hade varit bra. 41 i (c) replik: Angående det sista hade det kanske varit bra, det vet inte jag. När det gäller fördelningen av kvalitetskriterier har man ibland en tro att allt ska vila på vetenskaplighet och så vidare, men ibland får man acceptera att det också görs en bedömning i politiska sammanhang. När det gäller förslag som har lyft fram i sin motion gjorde bedömningen att om man skulle köpa det förslaget skulle det drabba de mindre lärosätena på ett mycket olyckligt sätt. För att ta ett ansvar för att forskningen fortsatt finns i hela har vi sett det viktigt att både bedöma utifrån accepterade kvalitetskriterier inte bara i vårt eget land utan också internationellt och att också göra en rimlighetsbedömning på vilket sätt man kan fördela forskningsresurserna. Jag har inte grottat djupare i det, men jag skulle kunna ställa samma fråga tillbaka: Vilken vetenskaplig grund fanns för tidigare tilldelning i forskningspropositionerna, där man lade forskningsresurser till olika delar? Vi har varit väldigt tydliga i fördelningen: Det handlar om 8 000 per student i ett basanslag, och sedan är det fördelat enligt kvalitetskriterier. Den tydligheten som vi visar i vårt förslag tycker jag är bra. Sedan finns det en önskan om att ytterligare kvalitetssäkra kvalitetskriterierna, och det är ett viktigt förbättringsarbete som man måste syssla med . 42 () replik: nämnde här att det är viktigt att fortsätta jobba med och se till att man har en vetenskaplig grund för kvalitetskriterierna. Det tycker jag är väldigt bra, och jag önskar att det kommer fram snart. Jag kan också hålla med om att man ibland får acceptera en bedömning. Men det borde i sådana fall tydligt framgå att det här är en bedömning som inte baseras på något mer än vår bedömning. Man kanske också kunde motivera varför man gör det. Om det är så att det är omöjligt att få fram något annat underlag är det en sak. En annan sak kan vara att man har valt att inte ta fram något underlag för att man hellre vill göra en bedömning. Det kan också vara intressant att veta. När det gäller den förra forskningspropositionen satt jag inte i då och kan inte svara helt för den. Däremot kan jag bestämt säga att jag tycker att det finns mer av tydlighet i och med att regering och riksdag väljer att lägga vanliga grundanslag på ett visst sätt. Det är mer en tydlighet genom att det inte handlar om en vetenskaplig grund i det perspektivet, för man har inte ett sådant uttalat syfte som man kan mäta vetenskapligt i förhållande till, vilket man ju har när man har kvalitetskriterier. Då vill man ha kvalitet. Då är frågan: Hur uppnår man det? Det är en helt annan situation. Jag skulle ändå vilja att det framgick. 43 i (c) replik: Först ett klargörande. Jag vet inte om jag sade att vi framöver kommer att kunna garantera att kvalitetskriterierna kommer att kunna vila på vetenskaplig grund på det sättet. På det sätt som ställer frågorna kan jag nästan läsa ut att man insinuerar att regeringen inte skulle ha ett underlag för sina beslut. Så är absolut inte fallet. Det finns goda underlag för beslutet, men det jag sade var att man ändå måste göra en rimlighetsbedömning. Om det finns en vetenskaplig grund för att man med fakultetsmedel räknar upp med vissa procentsatser utan att ta hänsyn till kvalitetskriterier känner jag att det är ett väldigt trubbigt instrument för att stärka kvaliteten i forskningen i . För mig är det viktigt att vi har accepterade kvalitetskriterier som på olika sätt ger en möjlighet för forskare att veta på vilket sätt de blir bedömda för tilldelning av ytterligare resurser. Vi har också en grundtilldelning till varje universitet och högskola som givetvis är väldigt viktig. Där nämnde jag i min tidigare replik per student. Det har ju stärkt framför allt tilldelningen till de allra minsta lärosätena och ger dem en möjlighet att bygga upp de forskningsprofiler som man mycket framgångsrikt har börjat bygga upp. Visst finns det ett underlag för de beslut som regeringen fattar också kopplat till vilka kvalitetskriterier som gäller och vilken bedömning man gör. Men det fanns också tillfälle för oppositionen att ställa frågor, vilket man valde att inte göra till de experter från departementet som fanns närvarande. Jag kan bara beklaga att man inte tog tillfället i akt. 44 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: Jag skulle bara vilja påpeka att står här och pratar om att det är jätteviktigt med fördelningen när det gäller forskare eller studerande som forskar på genus. Jag undrar hur man har mage att påstå det i talarstolen när det inte ens nämns i forskningspropositionen. Man reducerar nämligen hela jämställdhetsaspekten, mäns våld mot kvinnor och kvinnors hälsa och diskriminering. Jag undrar verkligen, om det är så himla viktigt för och , varför ni inte har viljan över huvud taget att helt enkelt bygga på den principen eller det strategiska tänkande som har funnits ? Där såg man till att till exempel sex genusprofessorer skulle finnas. Man utlyste framför allt tjänster för tolv kvinnliga professorer eller genusprofessorer. Om det är så himla viktigt, varför satsar ni inte på den forskningen? Varför nämner ni inte ens genusforskningen? Den får inte uppmärksamhet utifrån sina egna vetenskapliga förtjänster. Det är jätteviktigt, tycker jag, att få ett svar på det. 45 i (c) replik: Jag vet inte riktigt vad det var jag hade mage att prata om som inte skulle stämma med den politik som vi genomför. Det här är en historiskt stor satsning på forskning och innovation. Om vi ska prata om genusperspektiv, om vi ska prata om kvinnor och män som är med och forskar och om vi ska prata om de viktiga delarna inom alla forskarområden som det är att ha ett jämställdhetsperspektiv tror jag att det är viktigt att ta den debatten. Det känns som om den i det här läget är reducerad till att gälla enbart genusforskningen. Det är klart att ett jämställdhetsperspektiv är viktigt när det gäller de tre strategiska områden som regeringen har valt att lyfta fram, teknik, klimat och medicin. Det är otroligt viktigt att vi har ett jämställt forskarsamhälle med både kvinnor och män som har goda förutsättningar att på lika villkor bedriva en högkvalitativ forskning. Jag har också i mina tidigare anföranden i den här talarstolen nämnt vikten av att det finns kvinnliga professorer likaväl som manliga professorer, att vi har ett jämställt forskarsamhälle. För mig är det fortsatt viktigt att satsa på att det finns ett brett jämställdhetsperspektiv i forskningen och att inte reducera jämställdhetsfrågorna enbart till genusforskningen. Om jag kunde få ett klargörande av vad det var jag hade mage att prata om när det gäller jämställdhetsområdet tar jag gärna det. 46 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: Vi är helt överens om att det är jätteviktigt att satsa på att det när det handlar om klimatforskning, medicinsk forskning och annan forskning ska finnas lika många kvinnliga professorer. Problemet är att det inte framgår alls i denna forskningsproposition. Det anser jag är motsägelsefullt. Jag håller med i debatten, att det är jätteviktigt att man försöker satsa på detta. Problemet är om man inte bryr sig om att nämna det och inte tycker att det är viktigt i ett samhälle som bygger på patriarkala strukturer, som alla andra samhällen även om vi i har kommit mycket längre i både forsknings- och jämställdhetsarbete. kan vi tyvärr inte prata om detta för den här högerregeringen har som gått bidragit till en backlash på alla områden, inte minst inom vård och omsorg. Du pratade om att det är jätteviktigt att förstärka till exempel den kliniska forskningen där du nämnde kvinnor och män. Hur kan man göra det när man privatiserar överallt och insynen minskar? Arbetet för jämställdhet och fördelningen till forskning och antagning av studerande påverkas naturligtvis också direkt. Det finns en samverkan och en påverkan på de här områdena. Jag finner ett väldigt problem i denna forskningsproposition när det gäller själva genusaspekten och genusforskningen. Många sådana forskare och genusvetare håller i den här debatten med oss i om att man helt enkelt bortser från genusforskningen i den här propositionen. 47 i (c) replik: Jag tror att det är oerhört viktigt att i arbetet när det gäller just forskares situation återkomma till på vilket sätt vi kan skapa förutsättningar för att både kvinnor och män ska kunna välja attraktiva karriärer som forskare på olika sätt. Vi ser att det är relativt många kvinnor i grundutbildningen inom den högre utbildningen. En hel del disputerar, men ganska få fullföljer hela karriärvägen upp till en professorskarriär till exempel. Det är klart att det där finns oerhört viktiga insatser att göra. Därför tycker jag att det är så viktigt att den här regeringen har lyft fram behovet av jämställdhetspolitik i hela skolan. Man har tillsatt en jämställdhetsdelegation, och man ser att det från första början är viktigt att ge både pojkar och flickor i skolan bra förutsättningar för att tillgodogöra sig goda kunskaper och för att på det sättet också stärka möjligheten att skapa ett jämställt forskarsamhälle framöver. Det tar tid, men vi avser att i det arbetet återkomma när det gäller möjligheter för både kvinnor och män att söka sig till en forskarutbildning. När det gäller forskningspropositionen som helhet vill jag än en gång betona att det här inte är något som ska skilja ut det ena könet från det andra. Det här är en historiskt stor satsning där det handlar om att satsa på tre strategiska områden, men också på många andra områden, där vi ser behovet av svensk tillväxt. Också för att vara med och arbeta med många av de globala problem som vi ser framöver är det viktigt att denna satsning på forskning nu kommer som också är framtung. I det sammanhanget gör vi också kraftfulla satsningar för att stärka hela forskarsamhället framöver. Det ser jag fram emot. 48 (): Det varierar hur mycket forskning uppmärksammas i medierna i olika sammanhang. när forskare är ett viktigt vaccin mot till exempel hiv på spåren eller när någon annan forskare utvecklar en ny avancerad teknik för mobiltelefoni blir det mycket uppmärksamhet i medierna. Då är det många som applåderar. När det visar sig att stamcellsforskning kanske kan leda till att Alzheimers kan botas eller lindras blir det också uppmärksamhet. Det blir också uppmärksamhet när det är Nobelpristagare i . är det däremot inte så mycket uppmärksamhet kring forskning. Vardagen bakom de stora upptäckterna är tämligen okänd för de flesta. Det är över huvud taget inte alltid så lätt att förstå glädjen med långsiktig grundläggande forskning. Historien är full av exempel. fanns en matematiker, , som utvecklade algebran på ett sätt som ligger till grund för det moderna dator- och IT-samhället. När han gjorde det var inga datorer uppfunna, och ingen människa kunde riktigt föreställa sig vad man skulle ha för glädje av hans forskning. Det finns många exempel. När utforskade radioaktiviteten kunde man inte riktigt föreställa sig vilken glädje cancerforskningen skulle ha av det. En klassisk fråga är: Hade fått pengar för sin grundforskning och den forskning som ledde till relativitetsteorin? Min slutsats är att ett land som vill vara med bland de forskningsledande måste skapa utrymme för just nyfikenhetsforskning som inte är beroende av kortsiktiga beslut om vad politiker tror blir nyttigt . måste också ett land som ska bli framgångsrikt satsa på att forskningen nyttiggörs och att det blir produkter som kommer ut på marknaden. Båda delarna behövs och är lika viktiga. Investeringar i forskning bär frukt först . Samma sak är det med neddragningar och besparingar i forskning. Det märks i att kvaliteten sjunker . Det är det som ibland gör forskningen så svår för politiker, nämligen att det handlar om så långsiktiga satsningar. Under Socialdemokraternas vid regeringsmakten tunnades resurserna till forskning ut kraftigt. Forskarnas beroende av tillfälliga anslag ökade. Den mycket underfinansierade utbyggnaden av högskolorna och högskoleutbildningen som den socialdemokratiska regeringen genomförde urholkade också forskningsresurserna. I verkligheten upplevde vi i budget efter budget att de socialdemokratiska forskningspengarna inte ens täckte pris- och löneökningarna. Det här resulterade i två viktiga konsekvenser. Det var brist på pengar till forskning, och det var också mindre frihet för forskarna. De måste hitta forskningsobjekt där de råkade hitta pengar. ger forskningspropositionen äntligen ett rejält tillskott på . Det är en 14-procentig ökning. Det är dubbelt så mycket som den forskningsproposition som Socialdemokraterna lade fram . I verkligheten är det den största satsningen på forskning i . En stor del av detta går just till fri forskning på universitet och högskolor mer än 1 ½ miljard. De får en kraftig höjning av sina direkta anslag det som kallas fakultetsanslagen. Dessutom finns det nya begreppet som har diskuterats här, nämligen strategiska satsningar. Det är alltså områden som dels bedöms som viktiga, dels bedöms som att svensk forskning är särskilt framgångsrik och har möjlighet att tävla internationellt. Det har visat sig att många av de stora forskningsländerna i världen har sådan strategisk forskning. Regeringen har valt medicin, teknik, klimat och miljö. Det mesta av pengarna går direkt till lärosätena. Det är fortfarande även ett stöd för den fria forskningen. Utan fri universitetsforskning blir det inte underlag för forskning och utveckling i företagen. Men utan ett bra företagsklimat med riskkapital blir det inte mycket forskning och utveckling i företagen heller. behöver alltså både fri grundforskning och behovsinriktad forskning i samarbete. Därför föreslås i forskningspropositionen innovationskontor och satsning på lärosätenas holdingbolag för att jobba med att få ut forskningsprodukter i företagen. Det pågår också, glädjande nog, en beredning om skatteförmåner för bidrag till forskning. Jag har här i för räkning och tillsammans med de andra borgerliga partierna röstat för större forskningssatsningar. Jag har ständigt blivit nedröstad av Socialdemokraterna, och . Därför tänkte jag när jag läste era motioner att det skulle bli intressant att få se vad ni tycker om forskningspropositionen. Det är svårt att få en enhetlig bild. Dels finns det inte någon samlad opposition, var och en skriver om sitt, dels är det inte alltid lätt att få en samlad bild av vad de olika partierna var för sig tycker. Socialdemokraterna säger till exempel att de strategiska satsningarna är för detaljerade. De tycker att det är för detaljerat att peka ut områden som cancerforskning, energi, krisberedskap och säkerhet. säger att ska öronmärka till exempel 20 miljoner för forskning om kvinnors arbetsmiljö. vill att 30 miljoner ska gå till genusforskning, och vill ha en summa till transportforskning. Allt detta är summor som ingår i regeringens stora strategiska satsningar. Ni går alltså in på ännu lägre detaljnivå, men ni kritiserar regeringen för att vara för detaljerad. Jag kan nämna mycket här. Socialdemokraterna säger sig också vilja ha strategisk forskning mer riktad mot företagen. Men det vill inte . De säger ingenting om det. På många detaljnivåer tycker oppositionen att man ska fatta beslut, men man tycker tydligen att det är alldeles för detaljerat att skjuta till strategiska pengar till cancerforskningen och klimatforskningen i stort, som regeringen gör. När det gäller satsningen på att nyttiggöra forskningen och pengar till holdingbolagen på högskolorna föreslår Socialdemokraterna mer resurser, men det finns inget konkret från och . Socialdemokraterna vill omvandla som i jobbar med utbildningsforskning till ett eget ämnesråd medan vill lägga in utbildningsforskningen i för arbetsliv och socialvetenskap. I verkligheten kommer en mängd viktiga detaljområden att få stärkta resurser tack vare de stora övergripande satsningarna som regeringen gör.