prot · GX0950 · 2009-12-15 00:00:00 — Man har alltså inte förändrat synsättet, utan det som då, 2003 eller 2004, var den socialdemokratiska regeringens fel är fortfarande den socialdemokratiska regeringens fel, fast vi nu har bytt regeringsparti. Är det inte lite lustigt att även fast man har bytt position, från att tidigare ha varit i opposition till att nu vara i majoritet, så är allting fortfarande den gamla socialdemokratiska regeringens fel? Det tycker jag är lite lustigt. Varför kan vi inte i stället diskutera vad den borgerliga regeringen skulle kunna eller inte kunna göra? Nej, allting är den tidigare socialdemokratiska regeringens fel. Nästa punkt: Jag håller med om att det största problemet inom hela byggsektorn är den konkurrenssituation vi har, och det är något som jag tror att vi gemensamt skulle kunna ta tag i. Här finns mycket att göra. Jag tror nämligen att det är det stora problemet, inte huruvida vi har olika stimulanssystem eller inte. Sådana system, hävdar jag, ska vara konstruerade på ett sådant sätt som gör att de inte påverkar konkurrensen. När en socialdemokratisk regering nu kommer att ta över makten efter valet ska vi se till att lansera ett antal sådana stimulanssystem som kommer att vara konkurrensneutrala. På så sätt kommer vi att kunna jobba med att förbättra konkurrensen men också se till att faktiskt stimulera byggandet av det som behöver byggas och renoveras. En annan frågeställning som har uppmärksammats både i den här interpellationsdebatten och i ett antal uttalanden som ministern har gjort har rört ansvaret för att renovera miljonprogrammen. Debatten inom har bland annat i deras tidning rört sig kring det här med neutralitet och balans mellan olika upplåtelseformer, där vissa av partikamrater menar att det finns problem med balansen mellan hyresrätter och andra former och att det måste rättas till. Ni har också infört ett ROT-avdrag som inte gynnar hyresrätten, och vi har den borttagna fastighetsskatten. Mina frågor till ministern är: Anser ministern att det nu är dags att ta tag i frågan om neutralitet och balansen mellan upplåtelseformer? Anser ministern att staten måste ta ett ansvar när det gäller renovering och upprustning av miljonprogrammen? 58 (): Jag tänkte också säga några ord om miljonprogrammen. När vi pratar om miljonprogrammen associerar vi väl till socialt utsatta områdena med flerbostadshus med ett eftersatt underhåll. Ser man på miljonprogrammet i stort är de flesta bostäderna i gott skick, eftersom man har fastighetsägare som har skött detta. Men i den eftersatta delen av miljonprogrammen finns det så mycket annat, vilket också statsrådet var inne på. Det är en komplex situation som handlar om otrygghet, arbetslöshet, social utsatthet, bristande utbildningsnivåer och även en ensidighet. Det finns nästan inga ägda bostäder i sådana områden, och det är sådana saker man måste arbeta väldigt brett kring. Jag tror också att konkurrens är en nyckel till lösningen. Men man måste i så fall tro på marknadskrafterna, annars blir det inkonsekvent. Konkurrensen påverkar ju marknadskrafterna. Enligt den statistik vi fick från statsrådet händer det mycket på bostadsmarknaden. Det är trots allt på väg åt rätt håll, och det är glädjande. Man kan också läsa i sista numret av att NCC pressar inköpskostnaderna . Jag tror att de stora byggbolagen också inser att de måste bygga produkter som människor faktiskt kan efterfråga. Man kan inte bygga för dyrt. Men då ska vi konsekvent hålla fast vid att staten inte ska gå in och subventionera ned det till en viss nivå, för de pengarna hamnar väldigt lätt i kalkylen. Någon hade en annan åsikt kring det , men det är på det sättet. Jag tror att det här är ett symptom på att man ser att vi har långsiktiga spelregler, och då måste man naturligtvis börja jobba hårt med andra saker för att få ned kostnaderna. 59 (): Jag har själv en bakgrund som byggnadsarbetare, ministern. Jag har Byggnadsarbetaren och läser varje nummer som kommer. Jag följer även arbetslöshetsstatistiken där och är väldigt intresserad av branschen på grund av den bakgrund jag har. Både sysselsättningen och byggandet varierar över landet. Det kan räcka med att man spår en räntehöjning så kan det stanna av. Efterfrågan på bostäder ökar i alla fall i allt fler kommuner. Att vi har en finanskris vet vi alla, och den är inte mindre kännbar i mindre städer. Små och medelstora företag försvinner med varsel och uppsägningar som följd. Ungdomar som inte kommer in på arbetsmarknaden får det allt tuffare när arbetsplatser läggs ned. I har ACB gått i konkurs. På Huskvarnafabriken i väntar man på besked om nedläggning. Men tak över huvudet måste alla ha ändå. är ett stort och glest län. Det är bostadsbrist i och även ute på en del landsbygder. Ungdomar som gränspendlar till vill hyra något, och äldre som börjar tycka det är tungt att bo i hus ser hyreslägenhet som ett bra alternativ om det hade funnits några. Ministern vet själv hur svårt det är att finansiera byggandet på landsbygden, särskilt hyresrätter. Även investeringar i lokaler för småföretagare är problematiska. Det är svårt med krediter, och de egna insatserna är höga. Min fråga till ministern är om ministern har några förslag för att komma till rätta med dessa problem. Avser ministern att göra något för att underlätta för ungdomar, företagare och äldre att kunna stanna kvar där de vuxit upp och vill bo i stället för att de ska tvingas flytta på grund av att det är som det är och ser ut som det gör? 60 Statsrådet (): Jag talade tidigare om den höga arbetslösheten. bekräftar att han följer den statistiken. Arbetslösheten var hög 2006 trots ganska goda tider och trots de mycket omfattande subventioner som den socialdemokratiska regeringen gav till byggsektorn. Det bet inte heller den gången på byggnadsarbetarnas arbetslöshet som vi konstaterade, och det bet inte på det låga bostadsbyggandet i . Däremot kan vi vara säkra på att det bidrog till att trissa upp byggpriserna. På ett enda år ökade de . Kan de kanske också vara skyldiga till det som konstaterade 2005, nämligen att var bäst i på höga byggpriser? Vi låg över genomsnittet. Jag och många med mig tror att de här subventionerna starkt bidrog till att trissa upp priserna till den nivån. Kanske också Socialdemokraterna har upptäckt detta. Jag vet inte, men det investeringsstöd som ni talar så mycket om har faktiskt krympt ihop i era motioner . är det nere på 400 miljoner . säger nu att det kommer ett antal nya stimulanser. Vi får väl se när de presenteras. Men om ni ska närma er politik är det ju ett närmande till regeringens, nämligen inga subventioner alls, utan långsiktiga, stabila villkor. Socialdemokraternas och skiljaktigheter i den här frågan framstår ändå som minimala om man tänker på den tredje tilltänkta partnern i det rödgröna samarbetet, nämligen . De går ut med 500 miljoner, alltså en halv miljard, för att 2012 ha kommit i byggsubventioner. Vad är det som gäller för det rödgröna alternativet? 61 (): Det blir alltid en diskussion om subventioner och det onda med subventioner. Jag tycker att det skulle behöva föras en lite mer nyanserad debatt kring hur olika stimulanssystem fungerar och vad som är subventioner och inte subventioner. Uppenbarligen är det förslag som Socialdemokraterna har lagt fram i sin budget om att stimulera byggandet av klimatsmarta hyresrätter helt förkastligt. Men det är helt okej att införa ett ROT-avdrag där man subventionerar villaägare för renovering och tillbyggnad av villor. När man går in på hemsida och läser om de förslag till investeringsstöd som finns till byggandet av bostäder till äldre ser man att det är helt okej. Då är det helt okej att ha stimulanssystem och olika system för att subventionera byggandet. Detta är för mig en stor gåta. Hur kan det vara så att när Socialdemokraterna vill ha ett stimulanssystem för klimatsmarta hyresrätter är det fel i alla lägen, men när den borgerliga regeringen lägger fram förslag om ett ROT-avdrag som subventionerar renoveringen av villor är det helt okej? Eller när på sin hemsida skriver att man vill ha ett investeringsstöd som skulle kunna ges till nya boendeformer för äldre, då är också investeringsstöd helt okej. Det är för mig en gåta. Jag vill avsluta med en fråga ministern, för i pågår det nu ett ganska stort arbete kring andra spännande frågor, har jag förstått. Vi från oppositionen är oerhört spända inför vad det kommer att leda till framgent. Jag vill därför ta tillfället i akt och fråga ministern om han skulle kunna besöka utskottet och faktiskt redogöra lite grann för de förslag som departementet och regeringen har arbetat fram. 62 Statsrådet (): På den sista frågan svarar jag ett obetingat ja. Jag kommer väldigt gärna till utskottet och diskuterar detta. Jag är väldigt glad åt att det ser ut som om vi kan hitta en bred uppgörelse i viktiga frågor på bostadspolitikens område. Oppositionen är överens om en sak, ROT-avdrag för hyresrätter. Avdragsgilla kostnader ska alltså kunna ge ekonomiskt stöd, halva arbetskostnaden. De fastighetsägare som har skött sig och redan gjort sina investeringar blir blåsta på detta. Om nu det här är ett så bra förslag undrar man ju varför det inte genomfördes . Jag menar, upprustningsbehovet i miljonprogrammet är ingenting som har kommit som en blixt från klar himmel. Det tillhör på något sätt grundkurs 1 i fastighetsförvaltning att är det hög tid att genomföra ganska stora och grundläggande förbättringar. Det fanns alltså redan under Socialdemokraternas tid vid makten väldigt goda möjligheter att göra det. ska tydligen en halvering av alla arbetskostnader åstadkomma detta. Prislappen beräknar ni till 2,5 miljarder . Jag tror för min del att det där bara är en mycket liten del av sanningen. Vad kommer att hända med byggpriserna om alla upprustningar subventioneras på det sättet i hela hyressektorn? Hur ska byggsektorn kunna allokera resurser både till det och till nybyggnation, som vi så väl behöver? har gjort beräkningar av vad det skulle kosta att faktiskt göra det som de rödgröna föreslår. Det är en utredning som heter Hem för miljoner. Man menar att det skulle kosta per kvadratmeter. Det gör knappt 1 miljon per trerumslägenhet. Sedan vill ni lägga på 50 000 och en klimatbonus på i avdrag. Vad som ändå står klart är att de här subventionerna skulle slå i taket direkt med i arbetskraftskostnad. Slutligen, herr talman, kommer därför de här renoveringarna att vara mest lönsamma för små lägenheter. Er subvention blir snedvridande och främjar på det sättet trångboddhet redan på papperet. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2009/10:147 om tillgången till äggfritt vaccin 63 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att skaffar sig ett antal doser äggfritt vaccin så att alla som vill kan få vaccinera sig. har på regeringens uppdrag upphandlat vaccin och antivirala läkemedel för att hälso- och sjukvården ska kunna möta och mildra effekterna av den pandemiska influensan A(H1N1). Det vaccin som upphandlats är tillräckligt för att vaccinera hela befolkningen. Vaccinationerna inleddes och hade hälso- och sjukvården redan hunnit vaccinera ungefär halva befolkningen med en dos. Detta har troligen redan bidragit till att minska smittspridningen i landet. Ambitionen är att uppnå en tillräckligt hög vaccinationstäckning för att smittspridningen ska upphöra. Därmed är ett av de länder som har högst ambitionsnivå och som kommit längst när det gäller att genomföra en bred vaccinationskampanj. Trots komplexiteten i detta stora åtagande har det i stort avlöpt väl. Det vaccin mot H1N1 som köpt in heter Pandemrix och kan innehålla äggprotein i mycket låga halter. Det innebär att försiktighet måste iakttas när det gäller vaccinering av personer med äggallergi. finns dokumenterade goda erfarenheter från flera landsting vad gäller att vaccinera personer med äggallergi, bland annat landstingen i och . I har exempelvis mer än 250 barn med äggallergi vaccinerats med gott resultat. Misstänkt allergiska personer har genomgått allergitest och sådana med svårare allergi har till exempel kunnat vaccineras på mottagningar med särskild kompetens för att öka säkerheten. Det finns dock vissa grupper som av olika skäl avråds från vaccination. Det gäller bland annat en liten grupp av svårt allergiska personer som reagerat mycket kraftigt en så kallad anafylaktisk reaktion mot ägg samt personer med vissa immunologiska sjukdomar. För de personer som av olika skäl inte kan vaccineras finns alternativet att behandla med antivirala läkemedel som förskrivs av behandlande läkare i enlighet med rekommendationer. Jag vill understryka vikten av att så många som möjligt av dem som kan vaccinera sig också gör det. Detta är ett viktigt sätt att skydda både sig själv och personer som av olika skäl inte är vaccinerade. Sammanfattningsvis visar erfarenheten att en stor del av de personer som är allergiska mot ägg kan vaccinera sig med det vaccin som finns tillgängligt i . De personer som på grund av svår äggallergi eller andra medicinska skäl avråds från vaccinering kan skyddas genom behandling med antivirala läkemedel. Även den stora vaccinationstäckning som eftersträvas i bidrar till att skydda dessa grupper. Den samlade bedömningen är därför att nuvarande insatser är tillräckliga. 64 (): Jag får tacka statsrådet för svaret. Jag är inte nöjd utan ser fram mot denna interpellationsdebatt med en förhoppning om att regeringen efteråt kanske ändrar sin inställning och säkrar tillgången till vaccin för den stora gruppen äggallergiker som utsätts för en viss fara vid vaccinering. Vart tredje skolbarn har någon form av allergi, ofta ganska ofarliga allergier som kanske bara ger klåda, eksem, rödflammighet och så vidare. Men det finns ett väldigt stort förbehåll i dagens allergiforskning. Du ska inte utsätta dig för allergen som du reagerar på, för du vet inte om du kan bli sämre. Kanske kan du reagera med anafylaktisk chock och med ditt eget liv som insats. Därför ska alla som har allvarlig allergi undvika allergen, det ämne man är allergisk mot. Vi har tur, ministern, vi har en otrolig tur att inget allvarligt har hänt . I våra skolor, vårdcentraler, äldreboenden och så vidare har miljoner vaccinerats. Vi har i genomfört en framgångsrik kamp mot den nya influensan. Det har varit bråttom. Men det får aldrig bli så bråttom att man inte beställer vaccin till alla, precis det som har gjort. Där vaccineras barnen med vaccin som äggallergiker kan ta utan att utsätta sig för fara. Ministern nämnde i sitt svar att här i gör vi en pricktest innan vaccinet ges. Men inte ens en prickfest är helt ofarlig, eftersom pricktestämnet kommer i kontakt med patientens blod och en viss fara kan uppstå. De förväntade reaktionerna på Pandemrix, det vaccin som ges till hela befolkningen i , är lokala symtom på injektionsstället, svullnad, rodnad, smärta i den vaccinerade armen. Man kan också få influensaliknande symtom. Allt detta brukar gå över på en eller . Det finns också allvarliga biverkningar av det vaccin som vi ger mot den nya influensan. Beträffande de allergiska reaktionerna har sjukvården rapporterat in 426 biverkningar med allergiska symtom hos 371 patienter. Reaktionerna har inträffat i nära anslutning till vaccination med Pandemrix. I de fall där det har bedömts vara allvarliga har patienterna behövt behandling med antihistaminer, adrenalin, kortison och i vissa fall övervakning på akutmottagning och inläggande på sjukhus. I samtliga fall har lyckligtvis nog reaktionerna avklingat. Anafylaktiska reaktioner har rapporterats hos 15 patienter med känd överkänslighet mot ägg och hos 37 patienter med känd allergi mot andra födoämnen, pollen, gräs eller läkemedel. Man har haft en annan allergi helt enkelt. Då återstår frågorna i samband med upphandling om tillgången till äggfritt vaccin: Varför kan men inte vi? Ingen vet hur många det är som ej fått vaccinet i på grund av allergi. Totalt har 3 600 biverkningar rapporterats in till , och över 4 miljoner svenskar har vaccinerats. Vi har gjort ett fantastiskt arbete, men varför har ni inte fullföljt det arbetet för alla våra medborgare? Varför ska vi fortsätta att ta risker? Varför kan ni inte ändra strategi? Varför kan vi inte beställa in vaccin? 65 FINN (): Det här är en intressant interpellation, och jag vill framför allt rikta ett stort tack till statsrådet för svaret, som tydliggör en inslagen linje. Först måste jag konstatera att vi har nått en stor framgång. På mindre än två och en halv månad har vi praktiskt taget vaccinerat halva befolkningen. Det ger ett riktvärde på två tredjedelar, två fjärdedelar. Det handlar om en mycket avancerad minskning av smittspridningsrisken som kommer alla till del, inte bara allergiker utan alla andra riskgrupper också. Låt oss därför stanna upp för och fundera kring det interpellanten egentligen vädjar om, nämligen att de som är äggallergiker skulle få en möjlighet att vaccinera sig själva. Det här ställer hela frågan om massvaccinationens syfte i blixtbelysningen. Vi kan konstatera, herr talman, att en del riksdagsledamöter när de blev intervjuade i medierna inte heller riktigt hade förstått att vitsen med massvaccinationen är att skydda så många som möjligt av befolkningen som är i riskgrupper, då inte bara allergiker. Man svarade mer för egen del huruvida man själv skulle bli vaccinerad och därmed skyddad. Den stora vinsten är naturligtvis att ju större del av befolkningen som är vaccinerad, desto bättre är skyddet för oss alla. Interpellanten tar upp frågan om allergi, och det är en alldeles riktig iakttagelse. Problemet är bara att allergier och allergen finns det många av. Det är inte bara ägg vi är allergiska mot. Vad vi glädjande nog vet, precis som interpellanten lyfter fram, är att så här långt har vi med alla de exponeringar som har gjorts av det här vaccinet som används såväl i det här landet som utomlands haft milda biverkningar och en låg biverkningsfrekvens. Den motfråga man måste ställa är att om man tar in ett bristvaccin, som äggfritt vaccin är, och skulle börja vaccinera med detta, vad är då garantin för att vi inte får en mycket högre risk av biverkningar och att det totalt sett till och med kan vara skadligt? Den viktiga poängen här är inte att äggallergikerna mår allra bäst av att själva bli vaccinerade, utan det viktigaste är att vi vaccinerar befolkningen och försöker nå det mål som satts upp av regeringen och som får stöd såväl av som , att nå upp till två tredjedelar eller två fjärdedelar av befolkningen. Först då garanterar vi alla riskgrupper skydd mot de problem som man kan drabbas av i form av svininfluensan, nämligen en allvarlig sjukdom. Det är det som är målet. Man kan bli bekymrad när man ser den mediala bilden av det hela. Det vi läser om i medier och som oroar befolkningen är att det finns biverkningar, även om de är få och beskedliga. Men med den här massexponeringen kommer en del biverkningsproblem att lyftas fram och ses som allvarliga. Vi har kunnat konstatera även en del dödsfall, tragiskt nog. Men det är inte på nivån av att detta skulle vara ett dåligt vaccin, utan det handlar mer om den massiva exponeringen av de risker som är förknippade med detta totalt sett. När mediebilden skapar oro måste man rättmätigt ställa sig frågan: Vad är poängen med att väcka en sådan interpellation om en liten grupp och skapa ytterligare oro hos dem och kräva att regeringen ska agera med en prioritering som enligt alla sakkunniga bedömare skulle vara felaktig? I stället för att sträva efter massvaccinationsmålet skulle man rikta in sig mot en liten grupp som skulle bli vaccinerad. Det kan inte vara vettigt att frångå målet, för då kommer andra riskgrupper att drabbas. I en central fråga säger interpellanten att det vore naturligt att sökte likadan lösning som för att se till att en så stor del som möjligt av befolkningen får det skydd som vaccinering som innebär. Ja, om man då väljer att prioritera ett äggfritt vaccin, med de kostnader det innebär, för en mindre grupp människor i stället för att försöka uppnå det ursprungliga massvaccinationsmål som vi har varit överens om i kammaren, är det inte en så stor del av befolkningen som möjligt som får det skydd som vaccination innebär. Då väljer man selektivt ut en grupp, och det kan inte vara förenligt med folkhälsan. 66 (): Nej, Finn , den här debatten handlar inte om det du var inne på. Debatten handlar mer om en otydlighet från regeringens sida. har skickat brev där de ställt frågan till och fått svar från pressekreterare att det här är en fråga till . svarar: Nej, det här är en fråga till . Det är utifrån det vi har den här debatten för att nå en tydlighet. Jag kan fråga : Är det svar du har gett till ett tydligt svar? Är det logiskt att vi har valt ett annat agerande än när det gäller att bemöta de människor i vårt land, runt 1 000 personer, som är i behov av ett annat vaccin? Ge dem ett tydligt svar. Får vi ett tydligt svar då kanske det räcker. har inte uppfattat regeringen som tydlig, och därför har vi den här interpellationsdebatten. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till . 6 § (forts.) Svar på interpellation 2009/10:147 om tillgången till äggfritt vaccin 67 Statsrådet (): Det känns bra att vara tillbaka igen och fullfölja debatten. Vi gör just nu något vi inte har gjort tidigare, nämligen vaccinerar en hel befolkning . Jag är glad över landstingens fantastiska insats. Det är en insats utöver vad man hade kunnat förvänta sig, och de har organiserat detta på så sätt att det i de flesta fall är väldigt väl fungerande. Låt mig också säga att jag är glad över svenska folkets vilja att vaccinera sig för att skydda sig själva och också andra. Vi leder ligan i , och jag tror att det är en stor fördel inte bara när vi nu är inne i första vågen av pandemin utan även vid en ny våg. Att kunna erbjuda skydd till hela befolkningen har varit en tydlig målsättning eftersom vi vet att en tredjedel av dem som drabbas av allvarlig sjukdom eller död inte tillhör de grupper som har varit prioriterade medicinskt eller de utpekade riskgrupperna. Därför är det angeläget att det finns skydd till hela befolkningen. diskuterar vi äggallergiker, och jag vill säga att merparten av äggallergikerna omfattas av det vaccin som finns att tillgå i vårt land. Den lilla grupp som inte gör det får ändå ett fullgott skydd genom antiviraler. Det innebär att vi har skydd att erbjuda till hela befolkningen. Jag vill också säga att jag inte tycker att vi ska uttrycka det som att vi har haft tur att inga allvarliga händelser har inträffat. Vi har nämligen varit noga med att få ett vaccin som är testat och godkänt, och när fick uppdraget av regeringen att göra upphandlingen bedömde den att just detta var en av de viktigaste sakerna. Det skulle vara ett testat vaccin, och det skulle vara bra och säkert även ur leveranshänseende. Det handlade om att jobba tillsammans med ett stort bolag för att vi snabbt skulle kunna få leveransen. Allt detta har fungerat bra, och vi har en öppen biverkningsrapportering. På finns alla biverkningar rapporterade. Så här långt har vi inte sett något som är extremt konstigt eller annorlunda, utan det följer ungefär den biverkningsrapportering vi har kring det årliga influensavaccinet. Det gäller som sagt en ganska stor andel av befolkningen vi är uppe i . Det är alltså många som har blivit vaccinerade, och i förhållande till det är biverkningsrapporteringen inte särskilt omfattande. Detta är glädjande, och vi hoppas att det ska bestå. Det finns inte heller några oklarheter i uppdraget. fick uppdraget att upphandla, och vaccinet kan som sagt var användas av nästan alla. För dem som har en kraftig äggallergi och inte kan använda det finns antiviraler. Det är precis det rekommenderar, och det innebär att hela befolkningen har ett skydd. 68 ():