prot · GW0960 · 2009-01-21 00:00:00 — Sammanfattningsvis, herr talman, anser jag liksom övriga ledamöter i KU att det är angeläget att regeringen utför sitt arbete i enlighet med gällande lagstiftning och författningar, att arbetet vilar på saklig grund, att det är rättssäkert och att det ger möjlighet till uppföljning. Därför är det också viktigt att ledamöter, revisorer, journalister och allmänhet kan granska regeringens arbete och att man kan se vilka beslut som har fattats, hur återrapportering har skett och hur den ekonomiska rapporteringen har varit. Därför ser jag det som positivt att KU i stora delar har en samsyn. Men det är också viktigt att vi lyfter fram de frågor som vi tycker att regeringen ska förbättra och att vi gör det precis som vi har gjort . Självklart ska det vara så också när det gäller alliansens regering, precis som tidigare regeringar, att närvaroprincipen gäller för att justera protokoll. Den fråga som jag har tagit upp rör ett protokoll, och jag är övertygad om att vad vi säger i kommer att beaktas av regeringen. Det är en erfarenhet vi har av såväl borgerliga som socialdemokratiska regeringar att det finns ett stort intresse av att ta till sig de synpunkter vi framför i . Höstgranskningens olika delar är skilda, men de hänger också ihop. Det handlar om handläggningen av ärenden, och det handlar till viss del om statsrådens tjänsteutövning. Därför kan jag, som jag sade tidigare, se att det är positivt att det finns endast en reservation och att vi är eniga i utskottet. Det visar att vi har gjort bedömningar som i det stora hela är relativt lika. När det gäller propositionsavlämnandet säger ett enigt utskott att det är angeläget att regeringen lämnar realistiska bedömningar av när propositionerna kan avlämnas, detta just för att ska ha möjlighet att ge propositionerna en korrekt hantering i utskotten. Den gjorda granskningen visar att avlämnandet av propositioner och skrivelser /08 håller sig inom de tidsintervaller som tillämpats . Den statistik jag har tagit del av rör åren 20002008. Tyvärr jag säger tyvärr, för det är väldigt tråkigt är det en ständigt återkommande fråga vid KU:s granskningar just att regeringarna har svårigheter att hålla sina tidsramar. Man kan å andra sidan vända på frågan och säga att just svårigheten för regeringarna att hålla de givna tidsramarna visar på den komplexitet som föreligger vid utarbetandet av propositioner. Men frågan är likafullt oerhört central för arbete. Ytterligare ett avsnitt i betänkandet handlar om granskningar. är en relativt ny myndighet. Den inrättades 2003 med uppgift att bland annat granska regeringens verksamhet. Riksrevisorerna beslutar enligt 12 kap. 7 § regeringsformen självständigt hur granskningen ska bedrivas och om slutsatserna av sin granskning. Att granska en verksamhet är en grannlaga uppgift. Den kan tyckas okomplicerad, men vid närmare beaktande innehåller en granskning åtskilliga parametrar där det kan råda olika uppfattningar om vissa. Jag vill betona att är oberoende och också har en självständighet när det gäller sin granskning. Den fråga som framför allt berörs här gäller försäljningen av statens aktier i . Jag kommer inte att gå in på utlåtande i det här sammanhanget eftersom, precis som utskottets ordförande har sagt, ska återkomma till ärendet i vårgranskningen. Här är det också angeläget att vi som konstitutionsutskott inte föregriper den granskning som vi precis har inlett utan att vi låter den ha sin gång och debatterar ärendet när det är dags. Det sista och tredje område jag avser att beröra i mitt anförande gäller beredningskravet. Betydelsen av regeringens beredning av ärenden kan inte nog understrykas. Beredningen är reglerad i 7 kap. regeringsformen. Visst är regeringsformen i det här avseendet ganska knapphändigt utformad, men så ska det vara för att regeringen också ska ha handlingsutrymme och kunna anpassa sitt arbete utifrån ärendenas skiftande karaktär och komplexitet. Om vi nu går tillbaka till den granskning som har gjort kan vi se att det handlar om 24 olika ärendetyper. Precis som förväntat varierar beredningen för olika typer av ärenden. I den här granskningen har utskottet inte haft något att invända mot det som har framkommit. Ja, oppositionen har reserverat sig när det gäller den förkortade remissomgång som har förekommit i samband med budgetpropositionen. Jag anser, precis som majoriteten i utskottet, att det är angeläget att förslag inom skatteområdet är ordentligt belysta. Det är också uppfattningar som vi moderater har framfört när vi har granskat den dåvarande socialdemokratiska regeringen. Jag tror också att det är viktigt att se att remissförfarandet kan utvecklas. Här knyter jag an till , som har tagit fasta på behovet av att utveckla just beredningsförfarandet på skatteområdet när det är en nytillträdd regering. Där har man valt att betona att flytta fram den allmänna valdagen från den tredje söndagen till den andra söndagen just för att den nytillträdda regeringen ska få mer tid för sitt budgetarbete. Man kan hävda att detta inte har något med den nuvarande granskningen att göra, men det har det såtillvida att det handlar om budgeten, om tidsmarginalen för att bereda budgeten. Jag är övertygad om att det med den förändring som har föreslagit också finns möjligheter att detta kommer att ge effekter på det arbete som alla regeringar använder när det gäller att bereda sin budget. I ärlighetens namn: Jag kan inte riktigt förstå varför oppositionen har reserverat sig här. Låt mig gå tillbaka till de uppgifter som har samlats in. Remissförfarandet har, skulle jag vilja säga, inte varit så dåligt. Remisstiden för regeringens propositioner har varierat. Det finns en stor variation. Totalt handlar det om remisstider på mellan . Det är mycket. Om vi nu tittar på budgetförfarandet kan vi se att remissinstanserna i två av tre fall har uppgått till 31 respektive 35. I ett ärende har antalet remissinstanser varit begränsat till 4. Förfarandet har varit skriftligt, precis så som sägs. I det ärende där remisshanteringen var begränsad till fyra remittenter har det också förekommit kontakter genom tidigare upparbetade kontaktvägar, alltså remissrundor. Med detta kan jag inte se att det har varit begränsningar. Betänk att remissinstansernas antal har uppgått till 31 respektive 35. Är inte det rätt mycket? Det genomsnittliga antalet remittenter har varit 52, och med tanke på hur begränsat tidsförloppet är när det handlar om att bereda budgeten tycker jag att detta har varit fullgott. börja herr talman klubba och ge synpunkter på att jag ska sluta mitt anförande. Jag får återkomma om jag har ytterligare inlägg. 142 () replik: Vi ska återkomma till frågan om beredning: Detta är ju ett första steg i en mer omfattande granskning som utskottet gör där vi kommer att gå in i de enskilda ärendena. Jag ska inte föregripa den. Jag vill bara säga att frågan om brister i regeringens beredning av ärenden inte är någon ny sak, . Det vi pratar om här just nu handlar om att man från själv har uppgivit att just när det gäller skattefrågor, som är ett resultat av budgetförhandlingar och som har aviserats i budgetpropositionen, har man förkortat remisstiden till mellan sju och , och man har begränsat antalet remissinstanser. Detta är inte vilka frågor som helst. Det är oerhört viktiga frågor med stora effekter både för enskilda, samhällsekonomin, företag och så vidare. Vår uppfattning är att det agerandet inte står i överensstämmelse med regeringsformen. Detta får bara tillgripas i undantagsfall. Att regeringen är en koalitionsregering är ju ingen förklaring. Den borgerliga majoriteten nöjer sig med att skriva att man vill framhålla vikten av god planering även i fråga om förslag på skatteområdet. Jag tycker inte att detta kan beskrivas som något annat än som att borgerliga majoritet har en bristande förmåga att fullgöra sitt granskande uppdrag när man på nytt visar denna flathet mot den borgerliga regeringen, i stället för att beakta de tidigare uttalanden som man kan läsa sig till på s. 5960. Frågan till den borgerliga majoriteten är fortfarande: Ska inte regeringsformens beredningskrav och KU:s uttalande gälla oavsett regeringarnas sammansättning? 143 () replik: Beredningskravet är oerhört angeläget. Men precis som har framfört tidigare är det inte direkt angivet i grundlagen hur beredningen ska ske. Jag vill dock betona, precis som jag sade från talarstolen, att när det gäller skattefrågan och budgetfrågorna har det tillämpats ett beredningsförfarande. 31 respektive 35 remissinstanser har uttalat sig . Vid ett tredje tillfälle, då det handlade om sådant som var av mer teknisk karaktär, var antalet remissinstanser begränsat till 4, och det skedde kontinuerliga kontakter. Låt oss gå tillbaka till detta med 31 respektive 35. Det kan väl ändå inte betraktas som ett fåtal? Jag ser detta som omfattande remissinstanser. Jag vill betona att vi från majoriteten har påtalat behovet av en omfattande beredning gentemot tidigare regeringar. Vi säger det nu också. Men utifrån de sifferuppgifter som finns i utskottets betänkande och de svar som har inhämtat är jag inte beredd att dela uppfattning. 144 () replik: Jag är inte förvånad över att inte delar oppositionens uppfattning i denna fråga. När det gäller beredningen av ärenden rent allmänt vilket vi kommer tillbaka till och också har diskuterat tidigare i denna kammare finns det väldigt mycket synpunkter som gäller bristande beredning. Det är väldigt allvarligt. Just när det gäller denna specifika fråga, remisstiden och begränsningen av antalet remissinstanser, nöjer sig den borgerliga majoriteten i utskottet med att säga, och jag upprepar det: Vi vill framhålla vikten av god planering även i fråga om förslag på skatteområdet. Det är det ni säger. Det är ingenting annat, , än en ganska stor flathet som här redovisas. Jag vill hänvisa till vad tidigare uttalat i samband med att granskningar har genomförts av beredningen av ärenden. Det är att läsa innantill. Det står mycket tydligt att just när det gäller skatteärenden är det oerhört viktigt att man i många fall använder sig av en lagrådsremiss. Det är vad utskottet uttalat. Min fråga till kvarstår: Är måttstocken olika för en socialdemokratisk regering och för en borgerlig regering? Finns det andra krav att ställa när det gäller en socialdemokratisk regering än vad det gör när det gäller en borgerlig regering? Det som vi i oppositionen reagerade mot under förra årets granskning var att den borgerliga majoriteten ju har så olika måttstock. Just i det här fallet tycker jag, , att den borgerliga majoriteten borde ha kunnat vara tydligare och ansluta sig till den slutsats som vi har kommit till i oppositionen. 145 () replik: Att läsa innantill jag skulle vilja rikta denna uppmaning också till . Jag nämnde här tidigare och jag upprepar: 31 respektive 35 remissinstanser. Kan detta betraktas som lite? Anser att detta antal är ett begränsat antal remittenter? Jag nämnde också tidigare att medianen är 52 remissinstanser. Kan detta betraktas som lite? Jag kan inte se det. Vilka typer av organisationer återfinns bland remittenter? Ja, det handlar om myndigheter, universitet, olika företag, organisationer, föreningar och personer med specialkunskaper. Det är viktigt med ett beredningskrav, och det är någonting som vi eftersträvar inom alliansen. 146 (): En av viktigaste uppgifter är att kontrollera och granska regeringen och regeringsärenden. Den granskningen är indelad i den allmänna granskningen, som vi av tradition gör , och den särskilda granskningen, som är den medialt intressanta och den mest kända och som görs , med tillhörande offentliga utfrågningar, av statsrådens tjänsteutövning och dess förenlighet med grundlagarna. Även om KU10, som debatteras, är omfattande är det förmodligen ingen kioskvältare ens för de mest inbitna. Däremot är KU:s granskning inom just detta område oerhört värdefull för det interna arbetet i och är ofta en god vägledning för de tjänstemän som berörs. I detta betänkande är vi också i väsentlig grad överens. Mitt anförande blir därför i vissa delar en upprepning av vad samtliga de tidigare talarna har sagt. Anledningen till att jag ändå väljer att gå upp är att den allmänna granskningen är en av våra kärnuppgifter, och jag vill också visa att även om det inte är någon kö till tryckeriet är det i alla fall en lång kö till talarstolen. Denna granskning meddelas , som sig bör, , och jag ställer mig bakom de slutsatser som majoriteten i nu lägger fram. När vi analyserar granskningen som rör regeringens sammansättning och regeringsarbetets organisation välkomnar utskottet den öppenhet som regeringens redovisning av detta bidrar till. understryker vi att det är viktigt att utvärdera så att man använder relevanta nycklar. Vi ser också en ökning av politiskt tillsatta tjänstemän. ser behovet i och med EU-ordförandeskapet men markerar också att det inte förväntas vara en ökning som varar . För att inte ledamöter och tjänstemän ska gå på knäna , framför allt på grund av oppositionens svar på regeringens propositioner, är det viktigt att den propositionsförteckning som regeringen ger ut varje följs för att undvika den anhopning som annars uppstår. Förutsebarhet är viktig för en så jämn arbetsbelastning som möjligt. Det är också viktigt ur ett konstitutionellt perspektiv. Propositionerna förtjänar en grundlig behandling i riksdagsarbetet. Propositionsförteckningarna är här centrala. hade KU en granskning på samma tema. I den svarspromemoria som då inkom framhölls just svårigheten att undvika viss anhopning vid stoppdagen. En av dem är att främst behandlar propositioner , att det är snäva tidsramar för propositioner som avser genomförande av EU-direktiv och att avlämnandetidpunkten är svår att justera samt att ställningstaganden i olika skattefrågor i budgetpropositionen medför att utrymmet för den efterföljande beredningsprocessen fram till konkreta lagstiftningsförslag är begränsat. Därför är det svårt att tidigarelägga dessa. En senareläggning skulle också innebära en avsevärd fördröjning av ikraftträdandet. Utöver dessa faktorer framhöll före detta statsminister att det parlamentariska system som vi har gör det möjligt att förankra förslag i utskottsgrupper, och då måste det förankringsarbetet ligga . vidhöll 2006 sina tidigare ställningstaganden och anmärkte på att de åtgärder som regeringen vidtagit för att undvika en anhopning inte varit verkningsfulla. Det ställningstagandet gäller även för denna aktuella granskning. Utskottet förutsätter att regeringen beaktar alla möjligheter att lämna propositionerna i enlighet med förteckningen så att anhopning undviks. Utöver den särskilda granskningen av statsrådens tjänsteutövning är det vanligt att många granskningsanmälningar rör just beredningen av olika ärenden och om regeringsformens 7:2 uppfylls. Regeringen ska innan den fattar beslut i ett ärende ha inhämtat behövliga yttranden och upplysningar från myndigheter, organisationer och andra aktörer. har valt att titta på beredningskravet nu även i den allmänna granskningen i två steg, varav detta är det första. I detta betänkande har vi tittat på hur beredningskravet fullgörs för en rad olika ärendetyper, närmare bestämt 24 stycken. Utskottet har också i detta betänkande gjort en sammanställning av vad KU tidigare tyckt i beredningsfrågor för att försöka skapa en enhetlig praxis. Syftet med detta är att titta på flera olika ärendetyper och göra denna sammanställning för att ge en mer nyanserad och bredare bild av fullgörandet av beredningskravet. Regeringsformens 7:2 gäller självklart i samtliga ärendetyper där regeringen fattar beslut. Det är av stor vikt att det är en ordentlig beredning och att upplysningar inhämtas. Dock är det viktigt att framhålla att detta krav inte är absolut. Man ska enbart inhämta behövliga upplysningar, och den bedömningen gör regeringen. Vi ser också att beredningen skiljer sig åt mellan olika ärendetyper, men det är naturligt eftersom man följer typernas olika särart. Utskottets majoritet framhåller dock att det är viktigt med god planering, framför allt vad gäller skatteområdet, där det under både föregående och nuvarande regering har varit en väldigt kort beredningstid. Om just detta har oppositionen skrivit en reservation, trots att även majoriteten påtalat vikten av att just på skatteområdet tänka på beredningskravet och att undvika en förkortad remissomgång och trots att det var just den förra regeringen som påtalade problematiken kring skatteområdet vid förra granskningen 2006. Det jag kan konstatera är att det inte skiljer sig åt i ställningstagandena konstitutionellt sett utan i avseende på hur man motiverar bedömningen. 147 (): Jag ska inte orda så mycket om det här eftersom klockan börjar bli mycket. Jag vill bara peka på ett par saker i betänkandet. Det ena är att vi har granskat hur regeringen har hanterat EU-frågorna i förhållande friksdagen. Det är ett intressant område som kanske borde ge anledning för som sådan att börja fundera på frågan. Vi gör ingen utvärdering av hur fungerar i sammanhanget, utan det är regeringen vi fokuserar på. Men den granskning som vi har gjort pekar på att det finns anledning att fundera vidare på hur processen går till i och om man kanske borde göra en utvärdering av den reform som genomfördes efter valet genom ett andra beslut. Sedan har vi det här med beredningskravet, och jag ska säga något om den diskussionen. säger att regeringen gör en extensiv tolkning av beredningskravet. I en replik sade hon att regeringens agerande inte är i överensstämmelse med regeringsformen. Då studsade jag lite och tittade genast i reservationen, och där står det inte så. Det står om syftet med regeringsformen, och där har vi en vidare tolkningsram. säger också att regeringen måste ha ett utrymme. Regeringen har det formella ansvaret för beredningsprocessen. Och vi var överens , när vi tittade just på behövlighetskriteriet, om att det är regeringen som avgör behövligheten. Men KU har ett antal gånger kritiserat korta remisstider, och det finns ingen anledning att hålla inne med detta. är inte bra. säger att det inte är godtagbart. Frågan är om det är ett korrekt uttryck att det inte är godtagbart. Det är inte önskvärt med korta remisstider. Hon säger också att det inte är någon nyhet vad gäller högerregeringar, som hon uttryckte det. Men jag skulle vilja säga att det inte är någon nyhet alls, oavsett regering. talar också om detta med olika måttstockar. Jag tycker att det var intressant, för det var en tanke som slog mig . Jag har här i min hand en motion /03 av med flera som är undertecknad av representanter för Socialdemokraterna, . Den innehöll diverse förslag, för det var en uppföljning och förändring av budgetpropositionen. Den innebar skattehöjningar med . Hur lång var beredningstiden för de 9 miljarderna? Herr talman, den var noll dagar. 148 () replik: Ja, vi är helt överens, , om att det finns möjlighet att tolka de här reglerna och att det också är regeringen som har möjlighet att göra det. Jag var väldigt tydlig med det. Jag är inte ute efter att vi exakt ska reglera detta. Däremot när det gäller det som står i regeringsformen, den praxis som har utvecklats och som har varit med och skapat genom uttalanden har meningen varit, vad jag har läst mig till i alla fall, att beredningsarbetet ska vara omfattande. Det innebär också att ett förenklat remissförfarande endast bör tillgripas i undantagsfall, till exempel i en hastigt uppkommen situation där det krävs ett snabbt agerande av regeringen. Om detta är vi helt överens. Men det är ju inte det som det är frågan om här, utan det är skatteärenden som har aviserats i budgetpropositionen och som präglas av att vi har en regering som är en koalitionsregering. Det är min poäng. Det är budgetförhandlingarna som uppenbarligen pågår som innebär att det drar ut . Det i sin tur innebär att det traditionella remissförfarandet inte kan genomföras. Det innebär att beslutsunderlaget som vi får till oss här i inte har tillräcklig kvalitet. Det innebär i sin tur att de beslut som fattas i denna riksdag kanske måste rivas upp, eftersom det slarvas och över just i beredningsdelen. Det här är ju viktiga frågor. Det rör skattefrågor, det rör enskilda personer, det rör hela samhällsekonomin, det rör företag. Det kan inte vara godtagbart, , med en remisstid på . Jag tyckte nästan att sade det. Ska inte bestämma sig nu och ansluta sig till den reservation som vi från oppositionen har? 149 () replik: Det är en intressant diskussion om ordet godtagbart. sade i en tidigare replik att hanteringen inte är i överensstämmelse med regeringsformen, vilket antydde att det skulle vara fråga om ett lagbrott. Men så står det inte i reservationen. Om det inte är godtagbart är det samma sak som att det inte är acceptabelt utifrån regeringsformens lydelse? Så långt kan man ju inte gå i det här sammanhanget. Jag sade att det inte är önskvärt utifrån regeringsformens krav på remissförfarande att det är så korta remisstider, och KU har ett antal gånger påpekat detta. Som jag sade i mitt inlägg är problemet med korta remisstider ingen som helst nyhet. Det gäller oavsett regering. Det vet förmodligen av rent praktiska erfarenheter. 150 () replik: Vad säger egentligen ? Vilken fot ska stå på egentligen? Han säger att det inte är önskvärt. Jag tycker, som vi skriver i oppositionen, att det inte är godtagbart eller i överensstämmelse med syftet med beredningskravet i regeringsformen. Syftet med att ha ett remissförfarande är att man ska skaffa sig ett så bra underlag som möjligt. Själva anledningen till att remisstiden blir så kort är att man har för långdragna budgetförhandlingar inom koalitionsregeringen. Det är effekterna av att vi har en koalitionsregering som uppenbarligen har svårt att komma fram till beslut. Det är det som det handlar om. Tycker att det är ett skäl som ska acceptera att man har svårt att komma överens om hur skattelagstiftningen ska se ut inom den borgerliga regeringen? Ska jag tolka så? Ja, men då är det nog godtagbart med sju till dagar och att man begränsar remissinstanserna. Ska jag tolka på det sättet? Det kan väl knappast vara på det sättet? Det är där min lilla kommentar kommer in om skillnaden i måttstock från sida och den borgerliga majoriteten i övrigt. Vad är det egentligen som gäller? Beror det på vilken regering som sitter vid makten för tillfället? Eller bör det inte vara så, , att det som uttalar ska gälla oavsett hur sammansättningen i regeringen ser ut? 151 () replik: På den sista punkten vill jag hålla med dig, , men annars behöver jag kanske inte göra det. Hon undrade vilken fot jag står på. Ja, det är inte vänsterfoten, men det är heller inte högerfoten. Jag står med båda fötterna på jorden i den här frågan. Vi är faktiskt kritiska mot den korta remisstiden i majoritetsyttrandet. Och jag tycker egentligen inte att det fanns någon anledning över huvud taget att ha en reservation i det här sammanhanget. Problemet för den nuvarande regeringen och för alla tidigare regeringar att man är för dålig på att hantera de här sakerna. pekade på att det nu finns en koalitionsregering och att det skulle vara särskilt problematiskt. Man kan väl säga att det inte var mindre problematiskt när det fanns en regering med samverkanspartier. Det här är inte önskvärt. Man måste eftersträva att ha goda remisstider, och det är KU:s åsikt nu när det gäller den nuvarande regeringen och har varit när det gällt de tidigare regeringarna. Det finns inte olika måttstockar i majoritetens ställningstagande här. Däremot kan man möjligtvis fundera på om det finns i reservationen. 152 (): Undersökningar har visat att av de beslut som fattas i den här kammaren och i andra nationella parlament runt om i syftar till att anpassa lagen till . De beslut som fattas av och ministerrådet just nu kommer att resultera i nya svenska lagar om . Därför är den del av granskningen som rör information om EU:s beslutsprocesser av stor betydelse.