prot · GW09122 · 2009-05-20 00:00:00 — Där ingår de agrara näringarna och ett livskraftigt ekologiskt jordbruk. Det har vi arbetat för sedan vi satte vår fot här i , och det har också gett avtryck. Vi har drivit på och fått igenom satsningar på ekologisk produktion och konsumtion. För att landsbygden ska utvecklas behöver vi antagligen tänka om en hel del. Vi behöver också planera för småsamhällenas möjligheter att finnas kvar och deras strukturer och satsningar på de lågtrafikerade järnvägarna. Vi vet att människor har behov av att råda över sina liv och kunna hantera sin vardag. Vi vet att man inte behöver känna sig som en skurk varje gång man sätter sig i bilen för att skjutsa barnen till aktiviteter. Vi behöver närsamhällen med dagis, skola, affärer och grönområden där det finns möjligheter att mötas och där det sociala livet kan blomstra. har vi brist på mötesplatser på landsbygden. Jag brukar ofta upprepa detta med att de externa köpcentrumen suger ut handeln på mindre orter, och jag kan inte låta bli att göra det även . Det pågår fortfarande runt om i och inte minst i där jag själv kommer ifrån. En annan utveckling som hänger ihop med det är att vi bygger på jordbruksmark. Det börjar mycket ifrågasättas på många håll i landet. Den bördigaste jordbruksmarken använder vi för att bygga köpcentrum och motorvägar, och absolut också järnvägar. Vi får tänka till här, eftersom vi vet att marken kommer att behövas för energi- och matproduktion. Förutom de areella näringarnas alltid stora betydelse finns det mycket mer av vikt för att leva på distans från staden. Det är viktigt med ett gott företagsklimat. Jag kan inte låta bli att säga att alla är intresserade av att främja kvinnligt företagande speciellt på landsbygden. För att främja kvinnligt företagande kan man enkelt se till att fixa trygghetssystemen, för det är då kvinnor vågar starta och driva företag. Kulturen är viktig även på landsbygden. Det ska inte vara som att alla resurser går till städerna. Infrastrukturen som finns på landet och de lågtrafikerade järnvägarna ska vi vara rädda om. Allt detta är otroligt viktigt. Den här regeringen har genomfört ett minskat strandskydd som en affärsidé för att utveckla landsbygden. Det är inte något som jag och tror på. Den proposition som regeringen kom med där och som det nu har fattats beslut om har fått mycket kritik, och det med rätta. I samma veva som man där talar om landsbygdsutveckling har man inte infriat löftet om att skydda stränderna där de är hårt exploaterade. Där de är hårt exploaterade utefter våra kustremsor finns det inte så mycket möjlighet för människor att röra sig fritt. Det är ett felaktigt grepp från regeringen som kan leda till helt motsatta konsekvenser än utveckling. 4 (): Vi debatterar nu en aktuell skrivelse som på ett samlat sätt redogör för regeringens strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder. Det handlar om åtgärder som antingen redan har genomförts eller som är på gång att genomföras som ska bidra till att stödja skapandet av attraktiva företags- och livsmiljöer samt hela landets utveckling och tillväxt. Landsbygdsperspektivet återfinns i många politikområden och inte minst inom företagarfrågor och infrastrukturen. Därför är det självklart att skrivelsen beskriver åtgärder inom andra politikområden som är strategiskt viktiga för landsbygdsutvecklingen. Det handlar om åtgärder som är betydelsefulla för att förbättra förutsättningarna för såväl människor som företag i olika delar av . Landsbygdens särskilda tillgångar i form av naturresurser, fantastiska natur- och kulturmiljöer, stora ytor och unika klimatförhållanden ger goda förutsättningar för bra boende, företag och fler besökande. Även efterfrågan på till exempel förnybara energikällor ger här upphov till nya arbetstillfällen. Företag är lika mycket företag oavsett om de finns i storstaden, i en tätort eller på landsbygden. Regeringen har genomfört viktiga generella förbättringar som är betydelsefulla för företag oavsett var i landet de finns. Flera insatser såsom förbättrade villkor för företag och företagande kommer alla till del oavsett lokalisering. Exempel på detta är regelförenkling, tillgång till riskkapital, satsningar på kvinnors företagande samt företagare med utländsk bakgrund. Dock finns vissa geografiska olikheter som till exempel nedsättning av arbetsgivaravgiften och allmänna löneavgiften i inland och delar av inre . Att det finns en grundläggande service för såväl enskilda personer som företag är en förutsättning för tillväxt i alla delar av landet. Därför är det viktigt med insatser som ger god tillgänglighet till service så att det skapas en miljö där det är attraktivt att bo men också att starta, utveckla och driva företag. Ett väl fungerande bredband kan ge underlag för nya typer av affärsrörelser på landbygden till exempel med EU-handel men också möjligheter till studier eller arbete på distans. Behovet att ständigt fysiskt befinna sig på en arbetsplats eller en högskola minskar. Regeringen konstaterar i skrivelsen att IT och goda elektroniska kommunikationer är grundläggande förutsättningar för företagande, sysselsättning och en effektiv förvaltning samt att det förenklar tillvaron för både boende och besökare på landsbygden. Därför aviserar regeringen en fortsatt utbyggnad av elektronisk kommunikation i gles- och landsbygd. Här bör staten arbeta tillsammans med berörda aktörer för en god tillgänglighet och får inte bli en hämmande faktor för marknadens investeringar. En långsiktigt god infrastruktur är grundläggande för en livskraftig landsbygd. I skrivelsen redovisar regeringen att den långsiktiga statliga planeringsramen för åtgärder i transportinfrastrukturen ökas kraftigt och omfattar för perioden 20102021. Regeringen utökar dessutom länens preliminära planeringsramar så att länen får möjlighet att prioritera angelägna projekt på de nationella näten. Ramarna innefattar både väg och järnväg. En bra infrastruktur är också förutsättningen för goda kommunikationer och en bra kollektivtrafik även om bilen för många i glesbygd är en absolut nödvändighet. fattade vi här i beslut om en omreglering av apoteksmarknaden. fick en möjlighet att yttra sig till socialutskottet och betonade då vikten av tydliga regler som ger en säker och trygg läkemedelsförsörjning i hela landet. Detta kommer att regleras i verksamhetsavtal med och särskilda avtal med övriga aktörer. Dessa avtal gäller , liksom att behåller sina apoteksombud. Omregleringen kommer också att ge nya företag, nya företagare, bättre tillgänglighet och lägre priser. I sina reservationer betonar framför allt s men också v mest vikten av statens betydelse och statens insatser. Detta ska ske med en återställarpolitik. Som vanligt kräver det mycket pengar och resurser, och det är det som befolkning ska stå för. framför mer en allmän kritik och har egentligen inga egna konkreta förslag. Genom arbetet med denna skrivelse har alliansregeringen tagit ett unikt grepp om landsbygdsfrågorna. Regeringen avser också att fortsätta sitt arbete för att landsbygdsperspektiven ska uppmärksammas bättre på olika beslutsnivåer i samhället. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på motionerna. (forts. 8 §) Kammaren beslutade kl. 9.52 på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till , då partiledardebatten skulle börja. 5 Statsminister (): Med start och fram till är det möjligt att rösta i valet till . Det är ett val som genomförs inte bara här i utan i ytterligare 26 europeiska demokratier en hedersstund i varje demokrati och en hedersstund för alla oss som tror på det europeiska samarbetet och att vi på det här sättet kan välja våra representanter som gemensamt ska föra utveckling framåt. Jag hoppas att dagens debatt ska ge ingångar till skillnader men också ställningstaganden kring viktiga frågor som vi ser för Europasamarbetet framöver. Låt oss konstatera att det inte gör ont att rösta. Den verkliga smärtan kommer av att sakna rösträtt. Det är viktigt att komma ihåg. Mycket av de frågor som rör människors vardag påverkar också . Det märks när jag träffar en företagare i som berättar om möjligheten att med sitt företag, där man tillverkar stegar, komma in på den tyska marknaden. Han säger: Det är fortfarande många handelshinder kvar. I teorin finns den inre marknaden, men mycket av protektionism dröjer sig kvar. Han säger också: Hur den tyska ekonomin utvecklas påverkar också mig som liten företagare. Det är alldeles riktigt. Det märks också när jag träffar en bonde han kallar sig själv så i som säger: Möjligheten att gå över till ekologisk odling påverkas av hur jordbrukssubventionerna driver upp markpriserna. Det försvårar för mig att driva ekologisk odling. Allt har kopplingar till det europeiska samarbetet allt kommer ned i vår svenska vardag. Viktigast för är vår arbetslinje i den politik regeringen för, jobben, och det handlar också Europasamarbetet i stor utsträckning om. Missa inte att det fortsatt råder finanskris i och i . Det är fortsatt mycket utsatta ekonomier i vår omvärld som söker stöd för att hitta en bättre utveckling. En stor andel av länder befinner sig nu i ett läge med mycket stora och växande underskott. Detta måste Europasamarbetet möta med fasthet och genom att ställa sig bakom den den heter faktiskt så som kom på plats i det tidiga 90-talet som en respons på ett läge där skuldsättning blev väldigt stor. Oron att skicka notan till framtida generationer möttes med en enighet om att vi har ett gemensamt ansvar för att inte göra slut på för mycket skattepengar. Stabilitets- och tillväxtpakten har lett till sjunkande statsskuldskvoter och bättre ordning i de offentliga finanserna, men finns det en risk att vi ånyo går in i där vi gör slut på mycket skattepengar utan täckning. Det spelar roll hur olika länder i det skeendet agerar. Ta detta med hur stor statsskulden är som andel av ekonomin. har en utveckling där vi 2007 hade en andel som var och i de prognoser vi nu ser rör sig 2010. Det är allvarligt så, men det är endast en liten stegring. Man kan jämföra det med det socialdemokratiskt styrda , som började på ungefär samma nivå med 44 procents andel 2007 men som kommer upp till 82 procents statsskuldskvot 2010. Det spelar roll hur man för politiken. Den politik som förts i är den företräder här hemma i . Och märkligt nog: När man kommer ut i träffar man ibland , ni vet, hon som är känd för att sitta i många styrelser. Hon är också ordförande i , och jag har mött henne på toppmöten i . Hon säger precis samma sak: Gör slut på mer skattepengar! För ned oss i de europeiska dikena, där vi kommer att tappa greppet om de offentliga finanserna! Det kommer att leda till räntehöjningar. Det kommer att leda till behov av nedskärningar. Det väntar stora besparingspaket i förlängningen av en sådan politik. Varför är detta viktigt? Vad var krisens ursprung? Enskilda låntagare lånade för mer än vad de kunde betala i . Då kan inte krisens lösning vara att stater gör likadant. Därför är det en central huvudfråga hur vi nu ska agera för att hålla kontroll över de offentliga finanserna. Det är också viktigt att agera inom för öppenhet en svensk tradition men det gäller att vara tydlig och stå emot protektionism, både när det finns krav på det här hemma i och när det dyker upp i Europasamarbetet. Vi vill se en modernisering av den stora budget som i för hög grad går till jordbrukssubventioner och i högre grad borde finnas till stöd för forskning och infrastruktur också på europeisk grund. Vi måste fullfölja och se till att det bankstöd som har kommit på plats också används, vårdas och utvecklas. Vi behöver en europeisk finanstillsyn vid sidan av den nationella, därför att i grunden måste förtroendet återkomma och möjligheten att genomlysa de finansiella systemen förbättras. Om allt detta handlar Europasamarbetet. Över allt detta har inflytande. Det vill vi använda för att häva finanskrisen och för att satsa på jobben. Klimatet är vår andra huvudfråga. Vi får rapporter om att klimatförändringarna kommer snabbare och är mer omfattande än vad den forskarpanel som har legat till grund för FN:s arbete tidigare indikerade. Världen saknar ett globalt svar på denna globala utmaning. har gått före, och har gjort det och under olika regeringar. Vi har satt samman en energi- och klimatpolitik som är den mest framstående som finns i världen . Den säger att vi ska ha 40 procents minskning av våra utsläpp jämfört med . Vi överskrider de krav som ställs i enlighet med den överenskommelse som EU har slutit gemensamt för att visa vår vilja att gå längre och ta ansvar. Vi använder de styrmedel som andra diskuterar att kanske införa, vi gör det brett, med olika former av styrmedel, och det fungerar. Den svenska ekonomin ställs om och tillväxt förenas med sjunkande växthusgasutsläpp, men vi behöver göra mer. Vår överenskommelse bygger på ytterligare höjningar av styrmedel likt CO2-skatten under kommande mandatperiod. Här har också ett medbestämmande. Vi har sagt att det ska vara 20 procents minskning i genomsnitt i , vilket ska bli inom ramen för en global överenskommelse. Tro mig, jag har varit mycket runt om i och fört diskussioner med kolleger. Jag vet att det finns stora invändningar mot att göra den förflyttningen. Det var svårt att få på plats , kan jag säga. kommer att vara en stor utmaning. Det kommer att krävas svensk närvaro i den här diskussionen och svenskt ledarskap, och det kommer ändå att visa sig vara väldigt svårt. Även här finns, trots bred enighet i denna riksdag om att möta klimatutmaningen, två viktiga vägvalsfrågor där det finns en skillnad mellan alliansregering och vänstersida. Den ena gäller synen på så kallade flexibla mekanismer, det vill säga det faktum att vi måste tänka solidariskt och gränsöverskridande och inte hemfalla åt klimatnationalism. Ska världen klara denna utmaning måste rikare länder använda sina resurser till allt dyrare insatser inte bara hemma. Det kommer att krävas överföring av kunskap och resurser till fattigare delar av världen, både till de minst utvecklade utvecklingsländerna och till de länder som är lite mer utvecklade, för att få med dem på en global överenskommelse. Det är vad flexibla mekanismer handlar om. Det är en helt accepterad och bra del av hur man för ansvarsfull klimatpolitik, och ändå ifrågasätts det av den svenska vänstern. Jag menar att utan den typen av överföring når vi inte det globala svaret. Då blir vi inte klimatsmarta. Då kommer inte resurserna att räcka för att klara klimatutmaningen. Den andra frågan gäller vår syn på energipolitiken och om vi bara ska producera energi och elektricitet för en svensk hemmamarknad eller om detta också ska göras till ett instrument för klimatpolitiken. Jag vill se ett där en framväxande exportmarknad blir att producera el och där vi säljer till vår omvärld. Tänk om vi kan ha el producerad i som exporteras till våra grannländer och trycker tillbaka deras användning av fossila bränslen! Det är bra för klimatet och ger jobb i . Hur kan man vara emot det, ? Hur kan man vara emot idén att vi ska gå vidare med möjligheten att exportera ren, klimatvänlig el till vår nära omvärld? Tro inte att det inte spelar roll! Tro inte att sitter fast i ett nära 90-procentigt fossilbränsleberoende eller att våra baltiska länder inte ser detta som helt avgörande för möjligheten att antingen få hjälp från eller landa i ett ryskt gasberoende. Alternativen för dessa länder är fortsatt användning av fossila bränslen. Vi är överens om mycket, men det finns också viktiga skillnader, som jag har påpekat inom klimatområdet och när det gäller synen på offentliga finanser och ansvarstagande. Därför är det viktigt att gå och rösta. Rösta, och rösta för ett ansvarsfullt alternativ som vill använda en aktiv klimatpolitik, som är solidariskt och som vill ta ansvar för offentliga finanser och inte skicka notan till framtida generationer. 6 () replik: Det var intressant att lyssna. stod här och varnade för investeringar mot arbetslösheten. stod här och varnade för besparingar, som om det inte är precis vad som sker när lärare, undersköterskor och barnomsorgspersonal blir uppsagda just därför att det är moderat strategi att avstå från att ta ansvar för jobben både här och i EU. Vi kan gå tillbaka till en konkret fråga, eftersom just miljön diskuterades väldigt mycket. I det EU-valmanifest som presenterade i går, , säger ni att ni vill att EU går före, och ni vill att man minskar utsläppen av växthusgaser . Men sedan fick du frågor om ni tänker driva detta krav under det svenska ordförandeskapet i EU. Då blev svaret nej. Min konkreta fråga är: Hur hänger det här ihop, vill du eller vill du inte att EU ska gå före och minska utsläppen ? Det avgörs väldigt mycket i valet. 7 Statsminister () replik: Vi vill att inom ramen för ett globalt avtal det betyder att världens största utsläppsländer , , , och också tar på sig åtaganden ska röra sig från en 20-procentig minskning . Det är som ett genomsnitt mellan EU:s 27 länder. Det tänker jag driva som EU-ordförande. Jag tycker att det ska ske med automatik, men jag hör redan länder som påpekar att det nog bör diskuteras en gång till. Det säger i sitt valmanifest, och det är ett valmanifest som täcker det faktum att man väljs till 2009 och sitter där till 2014, är att vi också vill markera att vi är beredda att säga att även om vi inte får det globala svaret på plats ändå bör gå före av det enkla skälet att klimatet inte kan vänta. Sedan vill jag också kommentera påståendet att vi inte gör tillräckligt mycket. har gått igenom hur ekonomier har hanterat den ekonomiska nedgången. Då väger man ihop aktiva åtgärder med det som kallas för automatiska stabilisatorer. Jag vet inte vem som kom på det ordet. Det är inte så roligt, men det beskriver att en lång rad insatser automatiskt sätts in i en ekonomi vid nedgång. Vi har bland de största automatiska stabilisatorerna i världen. När man lägger ihop dessa insatser ser man att vi gör de största insatserna av alla inom hela för att möta finanskris och ekonomisk nedgång. Varför har detta varit möjligt? Därför att vi sparade i högkonjunktur. Vi sade nej till alla propåer om att snabbt göra slut på pengar. Vi hade fallhöjd i de offentliga finanserna. Detta gjorde att det var möjligt att möta nedgången. och är de enda två länderna som har haft breda stimulanser förenade med att inte landa i överdrivna överskottsnivåer. Så, , tar man ansvar för att vara en aktiv regering förenat med att ta ansvar för stabila offentliga finanser. 8 () replik: Det här blir bara mer och mer intressant. Här står en påfallande nöjd statsminister i ett läge där arbetslösheten kommer att vara , i ett läge där regeringen själv säger att en tredjedel av dem som förlorar jobben inte kommer att komma tillbaka. Här står en statsminister som säger: Vi sparade i högkonjunktur. Det var vi, och som sparade, för så måste man göra i goda tider. Men sedan var avsikten, , att använda pengarna för investeringar för jobben när tiderna var svåra. Ni sänkte i stället skatterna för lika mycket som det budgetöverskott som vi i sann ansvarsfull anda hade byggt upp. Det är inte att ta ansvar för jobben. Min fråga handlar mycket om att ni väldigt ofta säger en sak här hemma, men när ni sedan checkar in på planet till verkar ni glömma de åtaganden ni som moderater säger er stå för här hemma vi tar miljön eftersom ni röstar så annorlunda i än ni säger i era valmanifest. Vill man ha en politik för jobben både i och i ska man rösta på Socialdemokraterna, för vi är inte nöjda. 9 Statsminister () replik: Jag kan berätta för att det är val till . Jag tror att väljarna förväntar sig att de ska få besked om det som har inflytande över. Du och jag kan ha stora konflikter om hur det har sett ut bakåt, men jag vet inte om det hör hemma i Europaparlamentsvalrörelsen. Men visst, jag kan svara. Vi finansierade både och de åtaganden vi gjorde för att få fram jobbskatteavdraget. Jag satt i de förhandlingarna nämligen. Det var väldigt tuffa åtgärder, som vi dessutom fick kritik för. Din beskrivning stämmer inte. Det jag vill säga är att det spelar roll hur man agerar i , därför att det inte är så att det är stora överskott kvar i , tvärtom. Det är betydande underskott. Det finns länder som har över 10-procentiga underskott, och de påverkar varandra. Det är nämligen så att är en öppen exportekonomi. Om det inte finns efterfrågan, om det inte finns ordning och reda i ekonomierna i och påverkar det . Vårt svar är att koordinera finanspolitiken. Eftersom inte är beredd att göra det hemmavid blir det också svårare att ställa till ansvar ute i . Om detta måste vi ge ett tydligt besked. 10 () replik: Det är intressant att höra statsministern prata om att vi ska tala om EU-parlamentsvalet som han pratar mer om hur man ska få reda i finanserna här i och hur man ska exportera den passivitet som leder till att svenska lärare och undersköterskor sägs upp i kommuner och landsting just . Jag tänkte återgå till EU-parlamentsvalet. Statsministern nämnde inte med ett ord den fråga som kanske berör svenska löntagare och svenska fackföreningar mest just , nämligen hoten mot kollektivavtalen och konflikträtten. som är partivän till statsministern åkte ned före EU-medlemskapet och förhandlade fram ett papper där det stod att EU minsann respekterar svensk kollektivavtalsmodell. Det papperet var inte värt bläcket det skrevs med, för nu har det visat sig att i tre domar ifrågasätter både konflikträtten och kollektivavtalen. De här domarna kommer ju att leda till att vi dels riskerar att få en diskriminering av utländska arbetare på svensk arbetsmarknad, som innebär att utländska arbetare ska tvingas att jobba till sämre villkor än de vi har kommit överens om, dels riskerar att få en lönenedpressning, eftersom de arbetare som går på kollektivavtal kommer att tvingas ifrågasätta sina villkor för att kunna vinna en upphandling för att kunna fortsätta att få jobb. Det blir alltså en oseriös konkurrens mot seriösa företag. I denna fråga är den här regeringen fullständigt passiv, gör nästan ingenting. Det är inte viktigt för den här regeringen att hävda kollektivavtal och konflikträtt. Det går igen både i EU och i . När det gäller EU har jag inte hört någonting som statsministern eller alliansregeringen vill göra för att hävda kollektivavtalen och konflikträtten och därigenom systemet med någorlunda rimliga och rättvisa löner på arbetsmarknaden. Jag antar att det beror på att egentligen är rätt nöjd. Han tycker att de här domarna är rätt bra. De leder nämligen till ett system där fackföreningsrörelsen får mindre att säga till om och där det blir svårare att hävda rättvisa löner. 11 Statsminister () replik: Vi som tror på det europeiska samarbetet det gör inte tycker att det är bra att den gränsöverskridande möjligheten att arbeta i andra länder finns. Det är ett sätt att lära sig om andra kulturer och andra delar av så att det inte blir för hemvävt eller till och med inskränkt, att aldrig se världen. Därför är vi glada att Europasamarbetet har givit den möjligheten. Det är också bra för unga människor. Titta till exempel på hur många som har fått jobb i och för övrigt i . har också varit mån om att vara en del av den fria rörligheten trots att inte har eget medlemskap. Denna rörlighet väcker nya frågor om hur lönerna ska se ut. Om detta har det varit en del domstolsutslag, som vi har analyserat i en seriös utredning som tydligen inte känner till. Utredningens slutsats var att den svenska kollektivavtalsmodellen inte är hotad. Det behöver inte göras större justeringar därför att det finns en respekt i för att vi ska få fortsätta med vårt i grunden lite avvikande sätt att sätta löner. Det vanliga i är att stifta lag, att i lagstiftning slå fast hur regleringen ska ske och vilken typ av löner det ska vara. Men det är inte den svenska modellen. Vi sluter avtal på arbetsmarknaden mellan arbetsmarknadens parter. Det har tjänat oss väl, och jag är beredd att stå upp och försvara detta.