prot · GX0937 · 2009-11-25 00:00:00 — Någonting som inte har kommit upp så mycket i debatten är att när vi ökar stödet till demokrati, yttrandefrihet och mänskliga rättigheter med 120 miljoner kommer det att vara en kvot där många enskilda organisationer kommer att kunna söka pengar till olika projekt. Det öppnas också andra möjligheter utöver det som går direkt, öronmärkt till dem. Kreativa idéer måste belönas, och det kan man göra via dessa . 123 () replik: Jag ska fatta mig väldigt kort. Jag har hört den groteska ekvationen från tidigare, att det skulle ha blivit minus 46 miljarder i uteblivet stöd med Socialdemokraterna över tiden. Jag vill fråga om hon också har gjort sammanräkningar vad gäller de borgerliga partierna. Jag skulle vilja höra dem i tur och ordning för , . 124 () replik: Jag vet inte om jag uppfattade frågan. Menar våra individuella budgetar för biståndet? Det är väl ingen hemlighet att vi inom alliansen kanske har olika syn på exempelvis enprocentsmålet. Men tittar man på olika kategorier blir den totala summan ändå betydligt högre när det gäller den biståndsbudget som vi har haft de här åren. Avser de individuella, det vill säga om partierna skulle ha haft separata budgetar? Jag missförstod kanske frågan. Den poäng som vill få fram är väl att vi är fyra partier i alliansen, och ett parti står inte för enprocentsmålet i sitt partiprogram. får man väl ändå titta på den reella politik som har förts, och där har vi lyckats att nå upp till enprocentsmålet . Jag tror att alla partier i tycker att det är bra och positivt. 125 () replik: Ni kan visst stoltsera över att ni har haft fyra gemensamma budgetar, . Vi hade tolv gemensamma budgetar på raken, och vi har haft fler om vi går ännu längre tillbaka i tiden. Nästa gång vi har den här formen av debatt vill jag att vi, om vi redovisar 46 miljarder i uteblivet stöd till världens fattiga på grund av att vi inte har nått enprocentsmålet , är rättvisa. Nästa gång kommer jag att ha en uträkning på vad ni har röstat emot i den här kammaren över tiden. Då kommer vi nog att få rätt intressanta siffror. Jag ska sätta på det. Då får vi nog svart på vitt vilka som över tiden har stått upp för bistånd i den här kammaren. 126 () replik: sade: Ja, vi har ju inte alltid nått upp till enprocentsmålet. Poängen är att ni har gjort det en gång, vilket var väldigt nära inpå valet . Vi lyckas, fyra partier i en alliansregering varav det största är skeptiskt till enprocentsmålet, att leva upp till det målet på ett tydligt sätt genom bra dialog och genom fokus på värderingar och det som vi tycker är viktigt. har Socialdemokraterna, som har en rörelse som säger sig stå bakom enprocentsmålet, sedan det togs i riksdag 1968 knappt lyckats nå upp till det. Det tycker jag är märkligt. 127 Statsrådet (): Under alliansregeringen har biståndsbudgeten uppgått till av bni under hela mandatperioden, och den kommer att fortsätta att göra det . Jag har varit ansvarig för den med mycket bred marginal största biståndsbudgeten någonsin, och jag är stolt över att kan ha så generöst bistånd. Men vår uppgift är inte bara att vara generösa. Det centrala är att vi har ett bra bistånd som ger resultat och som når fattiga människor. I arbetet med biståndsbudgeten har jag vägletts av två målsättningar. Ett: Att hålla fast vid den utstakade reformvägen. Den nya utvecklingspolitiken är bredare som det nya biståndet är mer fokuserat. Det måste stå redo att möta nya utmaningar. Engagemanget för bra resultat i biståndet kräver fortsatta reformer, och viktigt är att långsiktighet och förutsägbarhet värnas. Två: Att möta utmaningarna för fattigdomsbekämpningen som följer av den globala ekonomiska nedgången. Nedgången i världsekonomin betyder stora påfrestningar för de fattiga länderna och deras befolkningar. I budgetarbetet har vi noga övervägt hur vi ska möta detta. Utmaningen har varit särskilt stor, eftersom minskningen i svensk bni betyder en mindre biståndsvolym än 2009, detta trots att vi håller fast vid principen om att avsätta av bni. innebär det ett betydande fall i biståndsvolymen i kronor räknat. Fallet blir när vi har gjort avräkningen. Jag är den första att beklaga ryckigheten i biståndsvolymen som följer av denna enprocentsbudgeteringsprincip. Jag skulle välkomna en diskussion om hur man kan uppnå mer stabilitet i biståndsvolymen i kronor räknat för att skapa bättre möjligheter till förutsägbarhet för människor som lever i fattigdom. Men jag tror också att hur vi budgeterar har en viktig kvalitetsaspekt som säger en del om hur vi hanterar skattemedel och hur vi strävar efter att uppnå bästa resultat. De reformer som den borgerliga regeringen har gjort av det svenska biståndet ökar förmågan att möta de nya utmaningarna. Nystarten för PGU hjälper oss att ta ett helhetsgrepp. Landfokuseringen och sektorsfokuseringen fortsätter, och vi kan koncentrera oss i stället för att sprida oss alltför tunt. Vi har ett bättre grepp om vårt arbete med de multilaterala organisationerna, och fokus på resultat gör att vi har en bättre förmåga att styra in biståndet till det som fungerar. Arbetsfördelningen mellan Sida och UD har stärkts. , när vi gjorde budgeten , förutsåg ingen den djupa krisen i världsekonomin. och FN beräknar att 70100 miljoner fler människor är fattiga 2009 till följd av krisen. Millenniemålen är hotade. Per-capita-inkomsten i sjunker . Människors sårbarhet ökar. Konfliktriskerna ökar, och de humanitära behoven kan också förväntas öka. Länderna själva måste göra det mesta. Ansvaret för den egna utvecklingen ligger ytterst där, men vi kan bistå. Insikten om detta ligger till grund både för budgetprioriteringarna generellt och för hur vi vill arbeta med olika aktörer. När vi nu prioriterar i budgeten är det fyra åtgärder som vi trycker på. För det första vill vi värna de sociala sektorerna hälsa och utbildning. Dessa skyddar människor som mest direkt riskerar att drabbas av krisen. För det andra vill vi stimulera ett gynnsamt klimat för handel och produktiva investeringar för att få en snabbare återhämtning och se till att utvecklingsländerna inte fastnar i stagnation när det vänder. För det tredje vill vi öka användandet av programansatser, och för det fjärde vill vi intensifiera arbetet med att stärka politiska ramverk för ägande och brukningsrättigheter, finansiella marknader och korruptionsbekämpning. Våra prioriteringar handlar för det första om att värna dem som drabbas av nedgången och för det andra om att bidra till förutsättningar för att åter börja göra långsiktiga framsteg i fattigdomsbekämpningen. har prioriterats i den här budgeten. Det är den region som är fattigast, mest sårbar och sämst utrustad för hantering av kriser. Det kan finnas särskilda skäl att vara orolig för att de framsteg som faktiskt har gjorts i kampen mot fattigdom i denna region kan komma att tillintetgöras. När det gäller humanitärt stöd har regeringen ett starkt humanitärt engagemang, och vi förutser att de akuta behoven riskerar att öka . Vissa multilaterala organisationer kan i vissa fall agera med större flexibilitet och snabbhet än inom det bilaterala samarbetet. Här har vi värnat sådana organisationer som både kan mildra krisens direkta effekter och stimulera en tidig återhämtning. Vi har också värnat stödet genom svenska civilsamhällesorganisationer. Där blir inte nedgången automatiskt utan stannar vid . Vi tror särskilt på det svenska civilsamhällets organisationer, samarbete och möjligheter att verka i svåra politiska kontexter. Därför värnar regeringen civilsamhällesorganisationers stöd. Vad gör vi för satsningar 2010? För det första: Demokrati förstärks och fokuseras i enlighet med skrivelsen Frihet från förtryck. Den särskilda satsningen på demokratisering och yttrandefrihet ökar till . En ny policy om demokratiutveckling och mänskliga rättigheter tas fram. För det andra har vi stort fokus på klimatfrågan både fram till och efter det. När det gäller klimatsatsningen om kvarstår den men förläggs i stället för tre. Det är viktigt att överbrygga förtroendeklyftan till de fattigaste länderna, och vi tar nu också fram en ny policy för miljö och klimat i utvecklingssamarbetet. Jämställdhet och kvinnors roll i utvecklingen är nästa punkt. Krisen drabbar kvinnor särskilt. Vi fokuserar på kvinnors roll som ekonomiska aktörer. Regeringen genomför den satsning på millenniemål 5, mödrahälsovård, som tidigare beslutats. Vi har presenterat en policy för internationella hiv- och aidsarbete, och någonsin tar vi fram en policy om jämställdhet och kvinnors roll i utvecklingen och tar därmed ett helhetsgrepp om jämställdhetspolitiken inom biståndet. Jag ser ingen anledning att tona ned de tre tematiska prioriteringarna som regeringen har jobbat med på grund av den globala nedgången. Tvärtom är de än mer angelägna. Som ni kanske förstår både av den debatt som vi har haft här nu och den debatt som förs i tidningar kommer jag inte att trappa ned på mitt arbete med transparens, effektivitet och resultat i utvecklingssamarbetet. Jag har gett mig en hundradagarsperiod för att fundera på effekterna av upptäckta korruptionsskandaler och vad det är för brister som finns i det svenska biståndet. lämnade regeringen någonsin i svensk biståndshistoria en resultatskrivelse till . I princip har utrikesutskott bara lagt den till handlingarna. Jag har inte fått en interpellation och jag har inte fått ett enda inlägg i den här debatten om denna viktiga resultatskrivelse som faktiskt bara är ett steg i en lång process för att förbättra resultatstyrningen av det svenska biståndet och resultatredovisningen till riksdag och allmänhet. Jag drog lärdomar efter det här arbetet. Det jag nu har lärt mig efter snart hundra dagar av reflexion och granskning kommer jag arbeta hårt med för att omsätta i praktiken. Det har funnits en tendens, herr talman, i tidigare redovisningar att fokusera på positiva resultat. I den här skrivelsen som vi nu behandlar har ambitionen varit att ge en så rättvis bild som möjligt av de resultat som uppnås såväl inom som mellan regioner, landkategorier och tematiska områden. Alla insatser har inte varit framgångsrika, och det är viktigt att vi drar lärdom av de misstag som görs. Skrivelsen ger en redovisning av det bilaterala samarbetet med ett antal samarbetsländer samt en redovisning av ett antal insatser indelade i olika tematiska områden, vilket inte har gjorts tidigare. Utvecklingssamarbetet utgör ofta en blygsam del av övriga finansiella flöden till utvecklingsländerna i jämförelse med handel, utländska investeringar, kommersiella lån och remitteringar. Vetskapen om att sambandet mellan bistånd och utveckling inte får övertolkas präglar redovisningen i skrivelsen. Jag vet att biståndsinsatser gör nytta i enskilda människors liv. Det svenska stödet inom jordbrukssektorn i nådde 44 000 jordbrukshushåll, motsvarande av samtliga jordbrukare i landet, och programmets mål att öka inkomsterna och förbättra livsmedelssäkerheten är i hög grad uppnått. av de deltagande hushållen tryggade tillgången på mat som hushållsinkomsterna i snitt fördubblades. Det är svårt att påstå något annat än att detta var ett gott resultat, oavsett hur mätbart det är på makronivå. Samma sak kan sägas om bidrag till ett regionalt program i , som inneburit att 102 000 vuxna soldater och 23 000 barnsoldater har kunnat återförenas med sina familjer i . Vi har däremot inte det underlag som krävs för att dra mer generella slutsatser om biståndets effekt på ett lands utveckling i stort. Utvecklingen inom ett visst område påverkas av en mängd faktorer, men det betyder inte att utvärderingar av resultat och insatser inte ska göras. Vi måste noggrant dokumentera, analysera och utvärdera våra insatser utifrån flera perspektiv våra svenska skattebetalare som legitimerar verksamheten, do no harm-principen, rättighetsperspektivet och säkerställandet av att pengarna och effekten av insatsen verkligen kommer fattiga människor till godo. Relevanta frågor att ställa är därför snarare: Har det svenska biståndet i det enskilda fallet varit en hävstång för utveckling eller inte? Har det svenska utvecklingssamarbetet bidragit till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor? Jag kommer att fortsätta mitt arbete för transparens, effektivitet och resultat i biståndet. Sida har i regleringsbrevet fått i uppdrag att etablera ett enhetligt system för resultatstyrning, inklusive system för bedömning av biståndsinsatser och systematiska riskanalyser. Vidare måste fokus på förväntade och faktiska resultat i beredning, genomförande och uppföljning av enskilda program och projekt öka. Mål för den verksamhet som ger stöd till genom varje enskild insats måste tydliggöras, så att det finns förutsättningar för att i efterhand utvärdera i vilken utsträckning de förväntade resultaten uppnåtts. Sadev fick i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa ett förslag till flerårig utvärderingsplan för ett urval av regeringens samarbetsstrategier. Man har inkommit med en plan, och regeringsbeslutet är taget. Vi ökar styrningen av de multilaterala organisationerna. En av de faktorer som analyseras i de bedömningar som regeringen numera gör av organisationernas relevans och effektivitet är hur välfungerande system respektive organisation har för resultatstyrning. Där det finns brister arbetar med att förbättra kvaliteten och tillförlitligheten i rapporteringen inom respektive organisations styrelse eller genom andra former av dialog. Ökat internationellt samarbete är viktigt, inte minst med samarbetsländerna. Det är viktigt att arbetet med utvärderingar systematiseras så att kvaliteten i enskilda utvärderingar höjs. Ökade ansträngningar måste göras för att genomföra utvärderingar tillsammans med andra givare och att planera utvärderingarna så att baslinjedata kan etableras. Jag har följt debatten med stort intresse . En del av det svenska biståndet debatteras nu oerhört intensivt. Jag tycker att det är bra och viktigt att resonemangen om har lyfts fram så mycket av ledamöter . ska återkomma och berätta vad det är som har hänt och hur vi kan undanröja detta. är dock bara en liten del av det svenska biståndet och präglas av stor öppenhet och transparens, eftersom det har varit enkelt att följa och granska allting. Det är det jag vill åstadkomma, att biståndsprojekt i olika delar ska kunna ha mycket mer transparens så att vi ska kunna se de gånger det går fel, men framför allt kunna lyfta fram allt det bra som görs och kunna duplicera detta. Jag har lite grann känt att vi har anklagats för att ha ett CSO-stöd som inte värnas. Men om ni tittar på propositionen på s. 33 ser ni tydligt att stödet till de svenska organisationerna i det civila samhället går ned mindre än i andra delar. Här framgår prioriteringarna väldigt tydligt, också prioriteringen, herr talman, att gå ned till för att hantera information i om utvecklingssamarbetet. Jag tycker att det är väldigt mycket pengar. Jag tycker att det är en rimlig prioritering vi har gjort, eftersom vi vill värna fattigdomsbekämpning ute i länderna, att vi kan avstå mer på informationsarbetet hemma, men framför allt göra informationsarbetet i mångsidigare och effektivare, så att det verkligen berättar om de goda resultat som finns för att värna legitimiteten. Det finns ett antal reservationer som har berörts, men det fanns också ett stort resonemang som jag tycker att mina allianskolleger har fört väldigt väl. Det handlar om omkring 127 miljarder, och alliansen har fått kritik för att man avräknat på olika sätt. Jag vill bara säga att flyktingmottagandet i , värnandet av asylrätten och engagemanget för flyktingar i världen gör att jag tyvärr inte kan vara kvar för replikskiften i denna viktiga debatt. Jag har nämligen fått besked om att vi skulle börja debatten . skulle jag ha tagit emot från för de palestinska flyktingarna på besök på UD, eftersom Unrwa firar , av ockupation, där är en av de största basbudgetstödgivarna med . Jag är angelägen om att gå och träffa henne och diskutera situationen för 4,6 miljoner flyktingar i de palestinska områdena, där är beroende av livsmedelsstöd för sin överlevnad och där det är en extremt svår finansieringssituation för landet. Jag ber, herr talman, ledamöter att ha respekt för att jag tyvärr hade detta inplanerat med fel tidsplanering. Jag vill fullfölja det arbete och engagemang som har för Unrwa. Jag vill också med anledning av reservationer som har lämnats passa på att säga att jag avser att återkomma till utrikesutskott för att diskutera , och vad vi gör i kategori 4-länderna. Jag gör det jättegärna, inte minst eftersom vi nu ska jobba med en policy för hur vi ska jobba med demokratistöd och tar vidare skrivelsen. Jag skulle gärna vilja visa på vår transparens i den delen. Det har kommit attacker, inte minst från , som gäller att det skulle råda extrema skillnader. ena reservation, som han har tillsammans med Socialdemokraterna och , handlar om , som är en mikroskopisk del av det svenska biståndet. Den har diskuterats länge här . Men i sin andra reservation som han yrkar bifall till under punkt 6, motion U209 av eftersom till skillnad från en del andra oppositionspartier lägger fram partimotioner på detta viktiga område vill han att vi ska göra mer för att minska mödradödligheten och uppnå millenniemål 5. Jag kommer, herr talman, att se till att kommer att vara extra informerad, eftersom jag vill att han ska kunna vara med i Sidas och min satsning på millenniemål 5, där vi nu gör extra ansatser och där vi också skapar en stor och bred referensgrupp för att visa att om något land driver både SRHR-frågorna och kampen för kvinnors rätt till sin egen kropp väldigt hårt i utvecklingssamarbetet. Tack för er förståelse, och tack för en bra debatt! (Applåder) (forts. 20 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 19 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde JuU4 Brott mot Internationella brottmålsdomstolens rättskipning Kammaren biföll utskottets förslag. UbU5 Ett förenklat elektorsförfarande Kammaren biföll utskottets förslag. AU4 En förenklad semesterlag, m.m. Punkt 1 (Avslag på propositionen, punkterna 13) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 147 för utskottet 141 för res. 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 m, 22 c, 23 fp, 20 kd För res. : 108 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 22 s, 15 m, 7 c, 5 fp, 4 kd, 3 v, 5 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. NU8 Konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet på marknaden Punkt 1 (Ett system för konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet på marknaden) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 147 för utskottet 141 för res. 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 m, 22 c, 23 fp, 20 kd För res. : 109 s, 18 v, 14 mp Frånvarande: 21 s, 15 m, 7 c, 5 fp, 4 kd, 4 v, 5 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. TU6 Transportstyrelsens verksamhet inom körkorts- och yrkestrafikområdet Kammaren biföll utskottets förslag. FiU7 Stabilitetsavgift Punkt 2 (Utformningen av stabilitetsavgiften) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 269 för utskottet 19 för res. 1 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 108 s, 82 m, 22 c, 23 fp, 20 kd, 14 mp För res. 1: 19 v Frånvarande: 22 s, 15 m, 7 c, 5 fp, 4 kd, 3 v, 5 mp Punkt 3 (Återföring av anslag) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 269 för utskottet 19 för res. 2 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 108 s, 82 m, 22 c, 23 fp, 20 kd, 14 mp För res. 2: 19 v Frånvarande: 22 s, 15 m, 7 c, 5 fp, 4 kd, 3 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Punkt 4 (Anslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 147 för utskottet 141 för res. 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 82 m, 22 c, 22 fp, 20 kd För res. : 108 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 21 s, 15 m, 7 c, 6 fp, 4 kd, 3 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 20 § (forts. från 18 §) Internationellt bistånd (forts. UU2) 128 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkande UU2 och avslag på reservationerna. Jag vill få fört till protokollet min glädje att biståndsminister deltog i debatten och framförde regeringens åsikter på ett bra sätt. Tyvärr kunde hon inte stanna kvar. har vi debatterat en budgetpost som för mig är oerhört viktig. Det är viktigt att denna budgetpost prioriteras i tider av ekonomisk nedgång, nämligen biståndet som uttrycker en solidaritet. har ett mål om att avsätta av bni till bistånd. Det målet lever vi upp till. Det gör oss också till föregångsland när det gäller utvecklingssamarbete. För mig och för oss kristdemokrater är solidaritet med utsatta människor i andra delar av världen en omistlig del av vår ideologi och politik. Vi som lever här i är lyckligt lottade, i synnerhet under denna finanskris om man ser till en stor majoritet av världens befolkning som inte har förutsättningar för ett gott och bra liv. Det är också självklart att valet för oss är att vi aldrig kommer att backa undan vårt moraliska ansvar att stötta våra medmänniskor oavsett vilka nationsgränser som skiljer oss åt. Det visar genom att ha en ambitiös biståndspolitik med ett garanterat enprocentsmål. Svenskt bistånd har bidragit till att minska fattigdomen i världen, men därmed inte sagt att det är den enda lösningen på utvecklingsländernas situation. Det är mer komplext än så. Dagens globaliserade värld och ökade handel är viktiga faktorer till att många människor har kunnat lyfta sig ur den extrema fattigdomen. Utveckling och tillväxt underlättas betydligt av att det finns stabila institutioner, rättsstatsprinciper och möjlighet till ansvarsutkrävande av politiskt förtroendevalda. Därför finns det en viktig koppling mellan demokratiskt styrelsesätt och möjligheten till utveckling. Jag och vi inom tror att det svenska demokratibiståndet här spelar en central roll, bland annat genom det bistånd som kanaliseras via enskilda organisationer. Till exempel har biståndet bidragit till att organisationer i det civila samhället och oberoende medier har fått utbildning och kunskap i hur politiskt förtroendevalda och myndigheter kan ställas till svars när misstankar om korruption funnits. Det svenska biståndet har lyft människor ur extrem fattigdom och gjort att exempelvis fattiga kvinnor och barn har kunnat ta del av utbildningssatsningar och riktade projekt, vilket har lett till ökad jämställdhet. Det svenska biståndet spelar även en mycket viktig roll i stärkandet av oberoende medier, det civila samhället och demokratiska politiska krafter, vilket i sin tur motverkar korruption och elitstyre. För oss kristdemokrater är det viktigt med fortsatt fokus inom biståndet på det civila samhället. I länder som har auktoritärt eller bristande demokratiskt styre frodas ofta korruption och nepotism, beroende på att insynen är dålig och att det saknas mekanismer som gör att medborgarna kan utkräva politiskt ansvar. Vi tror att det svenska biståndet här spelar en viktig roll, till exempel genom stöd till stärkandet av demokratiska politiska krafter, som jag nämnde tidigare. Vi inom tycker att det är viktigt att lägger stor vikt vid ett fortsatt högt bistånd och att målet om av bni ska behållas. får vi inte blunda för de problem som finns med ett enprocentsmål. Att storleken på biståndsbudgeten förändras med hänsyn till konjunktursvängningar, ibland med miljardbelopp som vi har hört i dagens debatt, får stora konsekvenser, speciellt för det bilaterala biståndet som kanaliseras genom Sida. Därför tror jag, herr talman, att det är oerhört viktigt att vi har en fortsatt debatt om det långsiktiga biståndet.