prot · GX094 · 2009-09-21 00:00:00 — Frågan är: Varför ska vi tro att i regeringsställning skulle lyckas bättre än vad har lyckats med , det vill säga ökat klyftor och inte hjälpt de sämst ställda i vårt samhälle? 48 () replik: kan väl läsa vår skattemotion så ser han att vi inte gör någon skillnad på pensionärer, löntagare, sjuka och arbetslösa. Med vår politik får de ett bra mycket bättre utfall än med politik. Jag vet inte om inte har tagit del av sin egen skattepolitik där går till den rikaste fjärdedelen och går till den fjärdedel som är fattigast. går till den tiondel som är rikast i , och där är är män. Det tycker jag att du skulle läsa på lite om. Jag kan också upplysa om att har gjort en tjänst, vilket vi vill tacka för. Man har analyserat vår budgetmotion och kommit fram till att de inkomstdeciler som har lägst inkomst, det vill säga den halva av befolkningen som har lägst inkomster får högre inkomster med politik än med och högerregeringens politik. Till slut kan jag lugna med att det inte var någon nyhet att jag tycker att arvs- och gåvoskattens borttagande var ett misstag. Det har bland annat stått i . har också uttryckt samma åsikt. Där kan du alltså vara lugn. Vi tycker att det är ett problem att inkomstskillnaderna ökar, och att de nu är så stora som de aldrig någonsin har varit sedan SCB började mäta gör oss ännu mer oroliga. Där bär ett oerhört stort ansvar. Andelen som är fattiga ökar som vi har haft en lågkonjunktur. Det, , borde väl ändå leda till att ni börjar fundera över om ni faktiskt för den rätta ekonomiska politiken, för det visar ju allt just nu att ni inte gör. Vi har ett sämre utfall i än i andra jämförbara länder när det gäller sysselsättning, i inkomstskillnader som ökar kraftigare och så vidare. Tänk om, ! Du kan få lite råd om du vill ha. Jag ställer upp! 49 () replik: Den bästa vetenskapliga analysen av fördelningspolitik görs i finansplanen som görs av opolitiska tjänstemän som är duktiga på detta. Det visar att facit av medverkan i politiken inte är speciellt roligt att läsa. Det som räknas är vad man åstadkommer i verkligheten. Du kan inte heller skylla på någon kris, åtminstone inte som var med och påverkade politiken. Det är möjligt att man kan skylla på det i så fall. Intressant är också att nu antyder att vi helst borde återinföra arvs- och gåvoskatten, och så vill ni återinföra förmögenhetsskatten. Vill ni också återinföra skattebefrielsen för och de elva av tolv aktiemiljardärerna som slapp betala förmögenhetsskatt? 50 () replik: Jag tycker att det är rätt intressant hur debatten har utformats här . Jag vet inte om Obamaadministrationen har struntsiffror. kanske också har struntsiffror. Allt det de säger och tar fram i underlag avvisar ni! Jag tycker att ni borde fundera lite över detta. Ni verkar inte heller läsa era egna tabeller på riktigt rätt sätt. Här kan vi se att inkomstskillnaderna har ökat kraftigt och är de största . Hur känns det, , att ni har svikit? Jag kan lugna med att vi kommer att använda varenda skattekrona på bästa möjliga sätt just till att skapa jobb. Fler jobb leder till ökad välfärd och ökad välfärd leder till fler jobb. Det är en framtid som faktiskt smakar mycket bättre än unkna, konservativa värderingar. Jag tycker att det finns mer framtidsinriktade satsningar att göra än att diskriminera sjuka, arbetslösa och pensionärer i skattesystemet. 51 (): Det är fortfarande ett väldigt svårt ekonomiskt läge i . Vi verkar ha nått botten, och kanske sker det nu en långsam ljusning. Men har vi en situation där det kanske är allt fler människor runt om i som faktiskt känner av krisen, och arbetslösheten kommer att fortsätta att öka. Det är en lång väg tillbaka till ett normalläge i ekonomin, och det krävs ett politiskt ansvar och tydligt prioriterade åtgärder som ger jobb och som mildrar effekten av krisen. Men man måste också vara mycket vaksam på när det vänder och ha beredskap för att då lägga om politiken. Vi har från oppositionens sida efterfrågat mer kraftfulla åtgärder för att mildra krisens effekter och förhindra en skenande arbetslöshet. Vi har gång på gång blivit emotsagda av finansministern och näst intill attackerade för ansvarslöshet. Det är en bra och nödvändig resa som finansministern har gjort i åsiktsförskjutning, men när man granskar den här förändringen i politiken från regeringen framstår en rätt märklig bild. Plötsligt är det som vi från , övriga oppositionen, och ett flertal ekonomer i det här landet sagt har behövts i nu politiskt möjligt, det som tidigare kraftigt har motarbetats av både finansministern och statsministern. I tidigare debatter har finansministern sagt: Vi har till skillnad från vänsterexperiment ingen sedelpress i källaren. Därför kan vi inte lova reformer eller ställa ut löften om satsningar. sade finansministern att krisen är så omfattande att den inte går att hejda med nya paket. I budgetdebatten menade att oppositionens politik leder till skenande underskott och behov av budgetsanering om man satsar på krisåtgärder. satsar den moderatledda regeringen 32 miljarder i stimulansåtgärder. Det är bra men det kunde ha gjorts med bättre tajming. Det hade varit bättre om man hade utgått från när det i sak är som allra bäst att göra åtgärder. Om man prioriterar politikens innehåll utifrån utspel och väljartaktik genomförs inte åtgärder när de kanske gör som allra störst nytta. Det är betydligt bättre att anpassa den ekonomiska politiken efter konjunkturcykler i stället för efter mandatcykler. Bland de åtgärder som ni nu vidtar saknas det nytänkande, och ni använder tyvärr inte pengarna på det mest effektiva sättet för att skapa arbetstillfällen. måste allt fokus vara på att skapa jobb, men då väljer i stället den moderatledda regeringen att genomföra skattesänkningar i för ytterligare 10 miljarder. Det har kanske aldrig varit sämre läge för den typen av skattesänkningar än just nu! Vi är från sida inte helt emot att sänka skatter. Det kan vara bra och befogat. Men det är fel prioritering . Det var en skattesänkning för mycket den här mandatperioden. Att ytterligare förbättra för dem som har arbete och dem som drabbas minst av krisen, när det finns en mängd människor som står helt utan försörjning och trygghet och lever på mycket knappa resurser, är en dålig prioritering. Vad hjälper skattesänkningarna den ensamstående föräldern med tre barn som får avstå från nya kläder och klassresor för barnen? Skattesänkningar i detta läge skapar inte många arbeten, och de arbeten de eventuellt skapar är oerhört dyra; de kostar enligt regeringens egen beräkning 1 miljon per jobb. Det är ett enormt slöseri med skattepengar. Det som gör mig lite orolig i denna omläggning av finanspolitiken är att det inte verkar vara det enda som är långt ifrån genomtänkt i regeringens ad hoc-politik. Det är ett stort problem att verkar ha förvandlats till en pr-byrå som styrs av populism och taktiktänkande i stället för av genomtänkta analyser och av sakförhållandena. Regeringen för en politik som innebär att man får akututrycka i efterhand, lappa och laga när man ser de negativa effekterna av den egna politiken. Vi har sett flera exempel på den ogenomtänkta ad hoc-politiken, bland annat ökade statsbidrag till kommunerna. Det som var omöjligt är nu möjligt. Ett annat exempel är sjukpenningen. När regeringen ser effekterna av sin egen politik och hur människor utförsäkras av systemet får den lappa och laga lite grann för att mildra de värsta effekterna. A-kassan är ytterligare ett exempel. Regeringen höjde avgifterna kraftigt vilket ledde till ett historiskt medlemstapp för a-kassan. I efterhand var man tvungen att backa lite. I fråga om pensionärerna har man skapat en gigantisk klyfta gentemot löntagarna när det gäller skattenivåerna. Efter massiv kritik får regeringen sedan göra en liten återställare. Nej, det krävs mer av seriös politik, inte bara snitsiga sloganer från Schlingmann. Det enda som verkar genomtänkt och stabilt är den välkända moderata linjen att sänkta skatter är ett botemedel mot de flesta samhällsproblem. De är snart i nivå med skattesänkarambitioner som kritiserats hårt av de så kallade Nya . Det finns delar i omläggningen av arbetsmarknadspolitiken som vi från sympatiserar med. Det har varit bra med mer individanpassade åtgärder och snabbare insatser, men dessvärre har man inte haft samma klarsynthet när det gäller ungdomsarbetslösheten. Arbetslösa unga får vänta alldeles för länge på att över huvud taget få en åtgärd och en aktiv insats. Svårigheterna för dem att komma in på arbetsmarknaden ökar. Arbetslösheten skenar , inte minst vad gäller ungdomar. Över 200 000 unga är arbetslösa. Alliansens kanske viktigaste vallöfte i valet var att minska utanförskapet och öka sysselsättningen. Jag vet inte om jag behöver uppta kammarens tid med att rabbla upp siffror om hur det gått. Det är ganska uppenbart att sysselsättningen har minskat och arbetslösheten stiger till oroande nivåer. Utanförskapet, mätt med alliansens eget mått, ökar markant. ville i valrörelsen helt plötsligt vända om, visa sig socialt ansvarstagande och tala om vikten av minskat utanförskap. De har i sin iver att visa på detta problem till och med använt missvisande siffror och låtit människor som varit hemma i influensa inkluderas i någon sorts utanförskap. när det är ett reellt problem att människor står långt från arbetsmarknaden tonar man ned retoriken. Det vallöfte som den moderatledda regeringen med råge har hållit är att sänka skatten. Där har man dubblat nivån jämfört med vad som sades i valrörelsen . Det blir en nödvändig resursförstärkning till kommunerna, för övrigt exakt den nivå som krävde . Men om man hade gett signaler tidigare och varit tydlig mot kommunerna hade man kunnat undvika att 20 000 människor nu har förlorat sina jobb. I kommunerna lyssnar de in signaler, och regeringen har kraftigt argumenterat mot oss när vi har krävt ökade resurser till kommuner och landsting. Det har sagts att kommunerna inte ska kompenseras, och anledningen har varit att de inte förmår balansera sina budgetar. Man har menat att de har tillräckligt med pengar för att klara sin verksamhet. Det var finansministerns beska besked . När regeringen nu föreslår en rad stimulansåtgärder visar man ingen som helst förståelse för företagens situation. Man tror att en skattesänkning på för företag ska leda till 90 000 jobb. Det är som ett skämt! Och när man nu föreslår stimulansåtgärder lyser återigen miljöansvaret och engagemanget för klimatfrågan med sin frånvaro. När företag, människor och länder världen över tar sin del av ansvaret och försöker ställa om till ett mer klimathållbart samhälle ser den klimatomställning som ett hot och inte som en möjlighet. Regeringen har en enorm möjlighet att vara framtidsinriktad och modern. Eftersom man har en expansiv budget hade man kunnat lansera ett grönt investeringspaket. går ynka 2 ½ procent av stimulansåtgärderna till grön omställning. Det är inget att stoltsera med när innehar ordförandeskapet i EU och leder arbetet med att få till stånd ett internationellt klimatavtal. Att då inte ens på hemmaplan vilja ta ordentliga kliv i rätt riktning är riktigt dåligt. Det finns många gröna åtgärder som kunde ha vidtagits på kort sikt, såsom underhåll av järnvägar, tidigareläggning av spårsatsningar, energieffektivisering av bostäder och att få i gång biogasproduktionen. Det hade dock krävts lite nytänkande, modernt tänkande, lite ansvar, insikt och mod att göra rätt. Det krävs att vi efter denna kris inte går tillbaka till samma ohållbara konsumtion och tillväxt som tidigare utan satsar på det som är långsiktigt hållbart. Vi har inte bara tappat ledartröjan i klimatpolitiken, vi har slutat att över huvud taget röra oss framåt. När klimatdebatten blåste upp saknade den nuvarande regeringen all beredskap. Man förhalade frågan och förspillde tid, i stället för att utnyttja det klimatintresse som fanns i , för att sedan komma fram till att det är andra som ska stå för en stor del av våra utsläppsminskningar. Detta har man drivit i Klimatberedningen, i klimatpropositioner, inom EU. Och har i utländska tidningar kritiserat andra länder för att vilja lämpa över ansvaret för utsläppsminskningar på andra just det som han själv gör, och har gjort, här hemma. Medieintresset kring klimatet kommer och går, men klimatförändringarna består. Den moderatledda regeringen har gett oss en klimatpolitiskt förlorad mandatperiod. (Applåder) I detta anförande instämde , , och (alla mp). 52 Finansminister () replik: I svensk politik har vi två alternativ, arbetslinjen och bidragslinjen. Arbetslinjen är regeringens politik, bidragslinjen är oppositionens. Vi kan granska detta på ett sakligt, välgrundat sätt eftersom , , LO och andra har gjort bedömningar. Man har gjort modeller för att kunna se vilka effekter de olika förslagen har långsiktigt. Ettan, tvåan, trean, fyran hur många av jobbskatteavdragen ska avskaffas? Låt oss anta att det är tredje och fjärde steget. Då ryker 20 000 jobb i långsiktig sysselsättning enligt sätt att räkna; om vi räknade som KI eller skulle den negativa jobbeffekten bli ännu större. 35 000 jobb skulle försvinna om vi återställde a-kassan till hur den var tidigare, där arbetslinjen inte hävdades och där människor hade fastnat i utanförskap; a-kassan var en utslussningsmekanism till permanent utanförskap. En återställning av Ams skulle innebära 10 000 färre jobb, och en återställning av arbetsgivaravgifterna 20 000. Enligt oppositionen ska ungdomar få straffskatt på arbetsgivaravgiftssidan. Man ska gå vidare med en lång rad skattehöjningar. argumenterar dessutom för bolagsskatten. bidrag är de groteskt stora höjningarna av bensinskatten och det försök att krossa transportsektorn som man vill göra med hjälp av sin kilometerskatt. Det handlar om över 100 000 i jobb. Över 100 000 i långsiktig, varaktig sysselsättning försvinner med bidragspolitiken. Det handlar om kärnkraften liksom om infrastrukturen. Man vill dra tillbaka alla de väginvesteringar som vi nu har lagt till; Förbifart ska stoppas. När det gäller transportsektorn är den kilometerskatt som föreslår förödande för svensk skogsindustri. Vidare handlar det om arbetstidsförkortningen, friåret, alltså själva kärnan i bidragslinjen. Man gör ett politiskt ideal av att människor inte ska arbeta. Man dömer människor till utanförskap. Man dömer till av dålig sysselsättning. Det är kärnan i den bidragspolitik som representerar. 53 () replik: Det är en mycket cynisk människosyn finansministern för fram. Det är slarvigt att kalla en politik för bidragspolitik när det handlar om människor som faktiskt inte har pengar så att det räcker till mat , om människor som är sjuka och behöver hjälp de på grund av sjukdom är borta från arbetslivet, om arbetslösa som varit borta från arbetsmarknaden och behöver hjälp att ställa om, utveckla sig, få utbildning och kunna komma tillbaka i jobb. Att kalla det för bidragspolitik är cyniskt. Det handlar om människor och deras möjlighet att klara vardagen. Och det är vad vi prioriterar. Finansministern uppvisar också en makalös brist på modernt tänkande. Att tycka att vi ska låsa fast oss vid precis de industri- och transportstrukturer som vi har och att det är framtiden! Skulle det vara att krossa transportsektorn, eller hur du uttryckte dig, om man ger starka incitament till att ställa om? Vi vill ge starka incitament till att ställa om från en fossilberoende transportsektor till en mer långsiktigt hållbar, ge möjlighet att utveckla andra bränslen och färdmedel och satsa på spårbunden trafik. Det är att tänka nytt och göra någonting som är hållbart för framtiden i och inte vara helt fastlåst i 1800-talstänk. Jag skulle vilja fråga finansministern om era satsningar på att skapa jobb. Det handlar främst om att sänka skatten med 1 miljon per skapat jobb. Är det verkligen effektivt använda skattemedel och en bra politik? 54 Finansminister () replik: Jag är inte riktigt säker på att jag förstår logiken här. Man föreslår alltså att försämra jobbskatteavdraget, enligt alla utvärderingar den effektivaste åtgärden för att få människor i långsiktig sysselsättning. Man vill återgå till en traditionell Amspolitik. Det kostar 10 000 jobb. Man vill avskaffa och . Det kostar 7 000 jobb. Man vill göra det dyrare att anställa framför allt ungdomar. Det kostar 20 000 jobb. Man vill prioritera fritid framför arbete. Det är kanske uppemot 10 00015 000 jobb som försvinner därigenom. Det är alltså i fundamental mening ett försök från vänsterpartierna att återinföra bidragspolitiken. Man har som uttalad ambition att återställa alla de bidrag som gör att vi cementerar utanförskap och pressar ned sysselsättningen. Det allra mest häpnadsväckande som vänsterpartierna här hävdar är att det skulle vara de som förordar att vi ska bedriva konjunkturpolitik med hjälp av stöd till kommunerna. Varför gjorde ni då aldrig det? Vi hade en Rysslandskris. Vi hade elfte september. Vi hade en IT-krasch. Det kom aldrig några stora bidrag till kommunerna. Ni har aldrig bedrivit konjunkturpolitik på det sättet. Det är vi som har drivit konjunkturpolitiken genom att nu tillföra pengarna till kommunerna. Ni gav aldrig en krona extra i er konjunkturpolitik för att hantera kommunernas fallande inkomster. Det är bara att titta på siffrorna. Det var inga stora höjningar. 55 () replik: Vi har en uttalad ambition att inte slösa med skattemedel, att använda skattepengar väldigt effektivt och att vidta åtgärder som leder till arbete. Jobbskatteavdraget kanske hade en effekt vid de första stegen. är det inte många som tror att det har en kortsiktig effekt för att skapa jobb. Det är väldigt dyrt med de eventuella jobb de skapar. Man ger människor mer pengar som de kanske sparar, i stället för att satsa på åtgärder som i mycket högre utsträckning leder till jobb kortsiktigt, som investeringar i grön teknik och spårbunden trafik och pengar till offentlig sektor. Vi vill inte avskaffa det ska bli rätt i något i finansministerns uppräkningar. Vi vill däremot göra den miljöinriktad, så att de åtgärder man vidtar leder i rätt riktning och så att vi vidtar åtgärder som både ger jobb och minskar klimatpåverkan. Det är möjligt, och det är den chansen som ni hade kunnat ta. Eller så kan man luta sig tillbaka och ha noll klimatambitioner. 56 () replik: säger i sitt anförande att hon saknar miljösatsningar och klimatsatsningar i budgeten. Jag vet inte riktigt hur väl läser budgeten. Sanningen är, herr talman, att alliansregeringen i den här budgeten gör större satsningar på miljö och klimat än någonsin lyckats göra under sina samarbetsår med Socialdemokraterna. Bara för att ta några exempel: Vi förlänger satsningarna på havsmiljön, något som den förra regeringen inte ägnade sig åt alls, investerar i energieffektivisering, utökar stödet till solceller, satsar på miljöteknikexport och gör insatser för internationella klimatinvesteringar och klimatanpassning. I grunden är det nog inte miljarderna och miljonerna vi satsar som det handlar om, utan att vi har ifrågasatt en del av tidigare prioriteringar och arbetssätt. Vi kan ta skyddet av naturområden som exempel. Skydd av olika naturtyper är en jätteviktig del i naturvårdsarbetet. När alliansregeringen tillträdde var målet om att skydda värdefull skog helt utom räckhåll, detta trots att man hade prognostiserat rätt så stora ökningar i budgeten. Problemet var att det var fel arbetssätt. Om själva strategin var att socialisera småbrukares och familjeskogsbruks skog, då var det rätt arbetssätt. Men det räckte inte till för att uppnå miljömål. har vi gjort annorlunda. avsätter vi stora mängder av den skog som redan ägs av staten inom , och . Under den här mandatperioden kommer vi att avsätta skyddsvärd skog. Det är mer än dubbelt så mycket som ni lyckades med under förra mandatperioden. Vi valde en annan väg, och har vi det miljömål som satt upp inom räckhåll. Men uppenbarligen retar det . 57 () replik: Jag förstår att behöver försvara de här sakerna dock utan någon substans för att på något vis bevara självbild som grönt parti. Skulle det vara större satsningar än någonsin? Om det är så att ni hellre vill diskutera gamla budgetförslag, 2005 eller budget, får ni i alla fall läsa dem ordentligt vad gäller miljösatsningar. Skyddet av naturen är en viktig del av miljöpolitiken. Är det därför ni har genomfört historiska neddragningar av skyddet av biologisk mångfald under den här mandatperioden? Är det för att det var en prioriterad fråga? I så fall förstår jag att betonar att man inte vill tala om miljonerna eller miljarderna man satsar utan om någonting annat. Det handlar faktiskt om att de miljoner eller miljarder man de facto satsar i budgeten visar vilken prioritering man har. Det handlar om att man måste göra ordentliga och aktiva insatser om man vill någonting. Naturvården och skyddet av biologisk mångfald har ni nedmonterat till anmärkningsvärda nivåer. Vad gäller klimatsatsningarna tror jag att det du talade om var de här 300 miljonerna till energieffektivisering som ni stoltserar med skulle vara jordens största klimatsatsning. Vad är det mer som visar på de höga klimatambitioner som ni åker världen runt och påstår att har? 58 () replik: Ett ytterligare område som efterfrågar och där vi vidtar åtgärder, vilket du uppenbarligen inte ser i budgeten, är underhåll av järnvägar och investeringar i järnvägar. Det var också ett område där det fanns stora hål. Ni hade stora planer, men ni hade inte fyllt dem med budgetinnehåll. Ni hade inte fyllt dem med pengar för att kunna genomföra dem. Men när vi nu har möjlighet att nå målet om att skydda värdefull skog är problemet uppenbarligen miljonerna, inte huruvida vi når målet. Det är skillnaden mellan och politik. Vi vill ha resultat. Ni är noga med att kunna visa upp plakatpolitik. Men det gör inte vare sig miljön eller klimatet bättre. Det viktiga är väl om man kan nå målen! Ni var långt ifrån att nå målen. ändrar vi strategi. I stället för att socialisera familjeskogsbruk låter vi den skyddsvärda skog som redan ägs av staten bli skyddad. Då når vi målen, men till mindre kostnad för skattebetalarna. 59 () replik: Det är intressant om det är så att tycker att vi är på väg att nå målen vad gäller klimatpolitiken och klimatutsläppen, som var det jag frågade om. Ni satsar väldigt mycket pengar på saker som försämrar klimatpåverkan och leder till ökade utsläpp. Ni i är beredda att satsa 27 miljarder på motorvägar runt . Ni satsar 27 miljarder på ökade utsläpp, men under 1 miljard på att minska dem. Tror inte att de prioriteringar man gör på något vis hänger samman? Om man satsar på infrastruktur, ändrar prioriteringarna och har en väldigt tydlig prioritering på att vägar ska få större resurser än järnvägar och spårsatsningar, då har det också betydelse för vilket samhälle vi får. Att vilja uppnå ett långsiktigt hållbart samhälle är att både ha effektiva styrmedel ni inför inga styrmedel, som nya skatter eller så och att satsa på det som är långsiktigt hållbart och våga prioritera. 60 () replik: Socialdemokraterna har lagt fram ett stort antal förslag. Jag ska naturligtvis inte gå in på dem, men de har som finansiering angivit att de ska införa en ny förmögenhetsskatt. Det är ungefär 4,6 miljarder av de 5 miljarder som de anger som finansiering. Min fråga till är om kommer att acceptera den här nyinförda förmögenhetsskatten. Dessutom har vi hört här nu att både och förespråkar en arvs- och gåvoskatt. Hur ställer ni er till en återinförd arvs- och gåvoskatt? Detta tycker jag är två viktiga frågor att få klargjorda i debatten. Jag vill också säga någonting om kärnfråga. I budgeten finns havsmiljösatsningar som är mycket viktiga och eftertraktade även för . Beträffande klimatfrågan har vi olika uppfattningar om kärnkraft. Vi tycker att kärnkraft är bra därför att det minskar koldioxidutsläppen i och i världen om man använder mer kärnkraft. Jag tycker ändå att man i debatten måste säga sig en sak. Vi har sett att Moderata samlingspartiet har gått in mot mitten.