prot · GW09137 · 2009-06-23 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Nya riksdagsledamöter Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamöter har från inkommit bevis om att dels () utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avsagt sig uppdraget, dels () utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avsagt sig uppdraget, dels () utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avsagt sig uppdraget, dels () utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat bevisen för de nya ledamöterna och därvid funnit att de blivit utfärdade i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (SFS 2005:837). för ordförandenKerstin Siverby Sekreterare 3 § Meddelande om preliminär plan för kammarens sammanträden Förste vice talmannen meddelade att en preliminär plan för kammarens sammanträden delats ut till ledamöter. 4 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträde Förste vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkommit. 5 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2008/09:FPM130 Direktiv om förvaltare av alternativa investeringsfonder (AIFM) KOM(2009)207 till finansutskottet /09:FPM131 Ändring avseende beräkningen av den BNI som används för att fastställa EU-avgifterna KOM(2009)238 till finansutskottet 6 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades EU-dokument KOM(2009)248 till utrikesutskottet KOM(2009)262 till justitieutskottet 7 § Svar på interpellation 2008/09:517 om den ekonomiska krisens effekter på folkhälsan 1 Statsrådet (): har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att motverka och lindra de negativa effekterna av den ekonomiska krisen på folkhälsan för utsatta grupper. Låt mig inledningsvis säga att jag delar oro för hur den ekonomiska krisen kan komma att påverka folkhälsan i landet. Vi kunde länge se hälsoeffekterna av den ekonomiska krisen , exempelvis i form av högre nivåer av psykisk ohälsa i många befolkningsgrupper. Det kommer alltid att vara en viktig uppgift att försöka förebygga en sådan utveckling genom ett strukturerat, långsiktigt och samordnat folkhälsoarbete med insatser på alla nivåer i samhället. Genom att förbättra folkhälsan skapas förutsättningar för att vi alla ska stå bättre rustade att hantera effekterna av den typ av kris som vi nu upplever. I det avseendet befinner vi oss nu i en situation som på många sätt är bättre än . Folkhälsans utveckling har generellt sett varit gynnsam under . Medellivslängden fortsätter att öka, framför allt på grund av den stora nedgången i dödlighet i hjärt- och kärlsjukdomar. Användningen av tobak har minskat . Ökningen av alkoholkonsumtionen har avstannat och vänt nedåt. Många av de oroande trender vi har sett under när det gäller folkhälsans utveckling har brutits eller till och med vänt. För att förstärka denna positiva utveckling och för att möta de utmaningar som fortfarande finns genomför regeringen insatser inom en rad områden, och jag skulle vilja ge några exempel. Ett framgångsrikt alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiskt arbete kräver förebyggande arbete framför allt på lokal nivå. I har det byggts upp en rikstäckande struktur för ett sådant arbete, vilket är en viktig förutsättning för drogförebyggande verksamhet. Inte minst skolan är en viktig arena, men för att få genomslag krävs att kommuner, landsting och berörda myndigheter samverkar. De nationella alkohol- och narkotikahandlingsplanerna gäller . Regeringen kommer därefter att överväga hur det fortsatta alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksarbetet ska bedrivas vidare. En trygg anknytning till föräldrarna är en viktig förutsättning för god psykisk hälsa senare i livet. Levnadsmönster och vanor som grundläggs i tidig ålder följer ofta med och påverkar resten av livet. Barn och ungdomar är därför en prioriterad målgrupp inom folkhälsopolitiken. beslutade regeringen om en nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd, En vinst för alla. Strategin lanserades under en nationell konferens som genomfördes via satellit. Avslutningsvis vill jag lyfta fram att folkhälsans utveckling inte bara är beroende av de insatser som är direkt riktade mot att förbättra folkhälsan. Forskning visar att det finns samband mellan sysselsättning och hälsa som risken är hög för att personer med dålig hälsa är de som först blir arbetslösa. Enligt Statens folkhälsoinstituts nationella folkhälsoenkät rapporterar personer med sjuk- eller aktivitetsersättning och arbetslösa i större utsträckning dålig hälsa jämfört med dem som yrkesarbetar. En varaktigt hög sysselsättning är därför en förutsättning för välfärden både för individen och för samhället som helhet. Genom en aktiv arbetsmarknadspolitik värnar regeringen fortsatt arbetslinjen och ser till att människor inte fastnar i utanförskap utan i stället ges möjlighet till arbete och utbildning. Regeringens arbete för ett minskat utanförskap utgör därför en viktig del i arbetet för att mildra de negativa effekterna på folkhälsan av den ekonomiska krisen. 2 (): Runt om i landet är det allt fler människor som tvingas se sitt jobb försvinna. De hamnar i en ekonomiskt svår och utsatt situation. Till de vinnare som finns i , och de är många, hör bland annat och jag. Vi har fått sänkta skatter, och vår ekonomi har förbättrats avsevärt. Det finns dock en baksida, och det är den som jag har försökt lyfta upp i interpellationen. Det är lite tråkigt att knappt med ett ord kommenterar de farhågor som jag lyfter fram i interpellationen och som i sin tur bygger på en artikel som fanns i . Det finns därför anledning att påminna om vad min interpellation om den ekonomiska krisens effekter på folkhälsan innehöll. Jag citerar ur tidigare nämnda artikel: Om den nuvarande krisen blir djup och utdragen kan man räkna med långvariga negativa effekter för folkhälsan. Under 90-talskrisen fungerade välfärdssystemet som en dämpande buffert, men har kraven i socialförsäkringssystemen skärpts ett annat ord för försämrats, enligt mig. Vi vet att det är negativt för folkhälsan med arbetslöshet och dålig ekonomi. A-kassan är lägre och reglerna för sjukskrivning har blivit hårdare, säger som är chef för sektionen för hälsa och jämställdhet på SKL. Hon måste i detta sammanhang uppfattas som en neutral betraktare. Vidare står det: I folkhälsostatistiken syns tydliga spår av 90-talskrisen och de många åren av massarbetslöshet som följde på den. Den tydligaste effekten man kunde se i efterhand var att andelen som upplevde psykisk ohälsa som ångest, oro, depression och sömnstörningar ökade betydligt. Särskilt stor var ökningen bland yngre kvinnor. Enligt samma artikel säger , distriktsläkare och professor i folkhälsovetenskap, folkhälsa och klinisk medicin vid att förklaringen till att i synnerhet kvinnor rapporterade sämre hälsa är att kvinnor drabbas dubbelt i ekonomisk kris: Medan arbetsuppgifterna i kristider minskar i den mansdominerade varuproduktionen sker inte motsvarande inom kvinnodominerade områden som skola, hälso- och sjukvård och omsorg. ökade antalet barn per lärare med mellan . Kvinnor är dessutom överrepresenterade bland visstidsanställda, som är en mer utsatt grupp. Det är precis samma utveckling som vi kan se nu när inte pengarna räcker till det antal lärare som finns i skolorna, till exempel. Vidare står det: Slutsatsen man drog var att välfärdssystemen den gången fungerade som en buffert som dämpade de värsta konsekvenserna. Att så blir fallet även är inte säkert. , professor vid ojämlikhet i hälsa säger: Vi har ett helt nytt fenomen den här gången, nämligen att så pass många står utanför a-kassan. Det kan leda till att fler människor snabbt råkar illa ut. Han menar att många av regeringens reformer är uttänkta för en situation där det råder högkonjunktur men inte för en lågkonjunktur som . Mina frågor till folkhälsoministern var: Delar den oro som finns för att folkhälsan dramatiskt ska försämras framför allt hos redan utsatta grupper som arbetslösa, sjuka och vissa grupper av pensionärer? Delar min oro för att det finns risk för att de som jobbar inom vården kommer att bli hårdare utsatta när deras arbetskamrater inte längre finns där och hjälper till? 3 Statsrådet (): Som ser har jag i mitt svar bekräftat att jag också kan känna oro för vilka konsekvenser den ekonomiska krisen har för folkhälsan. Jag förutsätter att om hade varit intresserad av att diskutera enskilda system som a-kassa eller sjukförsäkring hade ställt en interpellation till berörd minister och inte till mig som folkhälsominister. Det finns däremot ett klart samband mellan ekonomisk stress och psykisk ohälsa. Det vet vi . Vi befann oss i ett helt annat läge när vi gick in i den här ekonomiska krisen än vi skulle ha gjort om vi inte hade haft ett regeringsskifte. Väldigt många hade nämligen fått arbete tack vare de reformer som vi igångsatte 180 000 fler när vi gick in i lågkonjunkturen. En hel del av de jobben, det säger alla ekonomer, hade tillkommit beroende på de reformer som vi gjorde. Utifrån de förutsättningarna befann vi oss i ett mycket bättre läge. Sjukskrivningarna hade minskat och fler hade gått från utanförskap till arbete. Det är fantastiskt att vi hade uppnått de resultaten. Det gör att krisens verkan blir mindre och att färre trots allt drabbas. Med de ökade skatteintäkter som det hade gett hade vi möjlighet att rusta välfärdssystemen. När vi fastställde budgeten , alltså innevarande år, kunde vi gå in och förstärka de delar som varit eftersatta , exempelvis psykiatrin som ska möta den psykiska ohälsan. Där har vi tillfört 2,7 miljarder. Det är enorma förbättringar som kunde springa fram tack vare att vi gjorde en del strukturella reformer. Det gör att folkhälsan trots allt bör befinna sig i ett bättre läge också när vi är igenom krisen än vad som annars hade varit fallet, eftersom fler hade fått tillgång till egen försörjning och ett eget jobb och hade kommit tillbaka till arbetsmarknaden från att ha varit arbetslösa eller sjukskrivna. 4 (): Jag är medveten om att frågorna ibland tangerar andra ministrars områden, men det är nästan ofrånkomligt om man ställer en fråga med den här bakgrunden. Att inte titta på vad som har gjort att många befinner sig i det här läget är helt omöjligt. Därför tycker jag att det är konstigt att inte ens kommenterar att man har sänkt ersättningsnivåerna i a-kassan och sjukförsäkringen och att man har ändrat reglerna så att många nu befinner sig i den här situationen. Jag tycker att det är det som man bör diskutera . Det man framhåller i den artikel som jag använder som grund är skillnaden mot hur det var då det fanns ett trygghetssystem som gjorde att människor inte for så illa som de gör . Alla som har haft svårt att få pengarna att räcka till i vet vilken stress det innebär att inte kunna köpa de kläder till sina barn som de skulle behöva till exempel. Att medellivslängden har ökat och fortsätter att öka eller att tobaksbruket har minskat är visserligen väldigt positivt för folkhälsan, men det är ingenting som kan glädja dem som står utan jobb och inte får pengar till sin försörjning. Det är den diskussionen som jag vill ta. Den duckar för, anser jag. Jag har hittat något annat som det finns forskning bakom. Det är en artikel där det står: Vi blir sjuka av inkomstklyftorna. Det är också något som den politik som står bakom har bidragit till att skillnaden mellan människor har blivit mycket större. I artikeln skriver man: I länder med stora inkomstklyftor är psykisk ohälsa, drog- och alkoholmissbruk, fetma och mord mer vanligt förekommande än i länder med små skillnader. Som folkhälsominister måste väl ändå se effekterna av den politik som hon själv har varit med och bidragit till. Jag tycker att det är rimligt att man diskuterar det. Det kommer exempel på negativa saker som är en effekt av den politik som har förts och förs men naturligtvis också en effekt den ekonomiska krisen i och på andra håll. Jag menar att det hade funnits möjligheter för den nuvarande regeringen att fatta andra beslut som skulle ha kunnat lindra effekterna för de grupper som är hårt utsatta. Exekutiva auktioner det som kronofogden tvingas ta till när människor inte har råd att betala sina lån och andra utgifter längre ökar väldigt snabbt, kunde vi höra . Det är ett exempel, tillsammans med de ökande socialbidragsköerna, som visar att den politik som förs inte fungerar. 5 Statsrådet (): Vi befinner oss i en finansiell kris och orostider världen över. är ingen isolerad ö i världen. Vi är naturligtvis en del av den och drabbas av den finansiella kris som är world wide . Vi kan nu se länder som får ta till dramatiska åtstramningspaket. De flesta av våra europeiska grannländer inför nu besparingar i sina budgetar. I har vi inför det här året kunnat lägga fram en mycket expansiv budget där vi har tillfört extra miljarder 32 miljarder närmare bestämt för att vi såg att det behöver spenderas pengar på reformer för att stimulera ekonomin. Det var den bedömning vi gjorde. När vi kom lite längre fram såg vi att det inte var tillräckligt utan att ytterligare pengar behövde tillföras. Därför kom ytterligare 7 miljarder och därför ökar vi permanent statsbidraget till kommunerna med 5 miljarder . Det är just de analyser vi har gjort att det behövs utbudsstimulanser i ekonomin för att vi befinner oss i en mycket speciell situation. Vi delar den med omvärlden. har kommit ovanligt lindrigt undan så här långt, även om det är kännbart i varenda kommun också i vårt land. Vi befann oss i ett annat läge när vi gick in i krisen än vi hade gjort med en fortsatt socialdemokratisk regering. Situationen var nämligen den att när alliansregeringen tillträdde hade 554 000 människor i det här landet aktivitets- eller sjukersättning. Av dem hade 80 000 varit sjukskrivna . Det var den högsta sjukfrånvaron bland alla . Det var ansvarig för. Det var en socialdemokratisk regering som för alla de människorna hade skapat situationen att de inte kunde få tillträde till arbetsmarknaden. Det har varit den stora utmaningen att ändra på det eftersom vi vet att sambandet mellan ohälsa och arbete och sysselsättning är så starkt. Bland dem som är arbetslösa och bland dem som har sjukersättning är också ohälsan, inte minst psykisk ohälsa, större. En av de allra viktigaste åtgärderna för att skapa bättre hälsa är därför att se till att människor har egen försörjning och möjlighet att styra sin ekonomi och att de har en meningsfull vardag. Jag skulle vilja fråga om var nöjd med de resultaten. Var det verkligen den ideala perioden när Socialdemokraterna hade regeringsmakten? Då befann vi oss inte i någon finansiell kris. Då fanns det ingen finansiell oro. Då var det brinnande högkonjunktur och ändå såg det ut på det sättet. Vi har byggt upp en ny sjukförsäkring med en tydligare ansvarsfördelning och en aktiv sjukskrivningsprocess för att människor ska kunna få hjälp. Vi har infört en kömiljard som gör att vården anstränger sig för att snabba på för att ge god och adekvat vård. Det är klart att detta förbättrar situationen också för de människor som befinner sig i sjukskrivning att kunna komma tillbaka till en arbetsmarknad som efter den finansiella krisen kan öppna fler möjligheter. Sedan är det en viktig uppgift att se till att människor inte, som var fallet efter 90-talskrisen, hamnar i ett långvarigt utanförskap utan att det finns resurser på arbetsmarknaden när jobben börjar växa till, så att människor kan coachas tillbaka till de nya jobben. Det är därför som vi också har stimulerat utbudssidan på Arbetsförmedlingen så att detta jobb ska kunna göras på ett bra sätt. Människor behövs i . De ska känna att de behövs. De ska inte känna att de är förpassade till ett utanförskap där de inte får någon hjälp, ingen ringer och frågar efter dem och ingen erbjuder vård. 6 (): använde i sitt inlägg uttrycket att vi har kommit ovanligt lindrigt undan. Jag har jättesvårt att tro att de människor som köar i socialbidragsköerna hos , att de ungdomskullar som går ut i arbetslöshet efter att de har slutat gymnasiet är bland de länder i som har den högsta ungdomsarbetslösheten att de pensionärer som ser sig tvingade att betala högre skatt än dem som arbetar eller att de som jag nämnde tidigare som står inför att få sitt hus sålt på auktion för att de inte har råd att betala sina lån tycker att vi har kommit ovanligt lindrigt undan. Många av de effekter som jag beskriver beror enligt min uppfattning helt och hållet på att regeringen har fattat fel beslut när det gäller socialförsäkringssystemet och inte fattat de beslut som man hade behövt fatta när det gäller insatser för kommuner och landsting där pensionärer nu inte kommer att kunna komma ut i samma utsträckning som tidigare på grund av att personalen som var anställd på äldreboenden tvingas sluta eftersom kommunerna inte har en sådan ekonomi att de kan behålla personalen. Det finns väldigt mycket att säga om den politik som förs. Jag är allvarligt bekymrad över det nya samhälle som växer upp steg för steg på grund av den politik som och hennes regering står bakom. 7 Statsrådet (): Jag förmodar att om anser att det är fel beslut som vi har fattat var han nöjd med att 554 000 människor hade sjuk- eller aktivitetsersättning under brinnande högkonjunktur i Socialdemokraternas eftersom han inte var beredd att göra någonting åt det. Vi har försökt förändra systemen så att dessa människor ska kunna komma tillbaka och få hjälp och erforderligt stöd därför att vi vet att psykisk ohälsa och ohälsa överlag i större utsträckning drabbar den som står utan ett arbete. Också i lågkonjunktur vill vi göra detta arbete noggrant och gediget. Därför har vi satt in rehabiliteringskedjan, och därför har vi sett till att sjukförsäkringsprocessen blir bättre fungerande. Jag använde uttrycket att vi har kommit ovanligt lindrigt undan när det handlar om jämförelser med vad väldigt många andra länder i just nu håller på med, nämligen stora besparingsförslag. Vi har trots allt tillfört 32 miljarder ytterligare till kommuner och landsting till olika verksamheter för att stimulera ekonomin . Vi har alltså en annan situation än vad väldigt många av våra grannländer i har. Vi har en hög ungdomsarbetslöshet, och den har vi fått överta från Socialdemokraterna. Den var högst också under er regeringstid under brinnande högkonjunktur. Här försöker vi hitta medel för att kunna sänka ungdomsarbetslösheten, för det är givet att den som är ung måste kunna komma ut på arbetsmarknaden fort och inte hamna i utanförskap. När det gäller pensionärerna vill jag bara påtala att vi sedan den nya pensionsreformen infördes också har gjort ett påslag för landets pensionärer med . En sådan reform genomfördes aldrig under Socialdemokraternas tid. Det är alltså ganska mycket som vi har gjort för att stimulera ekonomin och för att stimulera att människor ska klara ett bra liv också under en finansiell kris. Och välfärdssystemen är riggade för att klara detta. Vi har tillfört kommuner och landsting åtskilliga miljarder för att rusta dem. Sedan har vi inte sett slutet på krisen, och vi får säkert anledning att återkomma. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2008/09:485 om och sjukvårdsregionerna 8 Socialminister (): har frågat kommun- och finansmarknadsministern om han avser att ta sitt ansvar för att ska behålla en indelning av landet i sjukvårdsregioner så att högspecialiserad sjukvård och forskning kan upprätthållas samt vilka åtgärder kommun- och finansmarknadsministern avser att vidta för att ska fortsätta att utvecklas som ett nationellt centrum för högspecialiserad sjukvård, utbildning och forskning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Frågan om hur ska organiseras har diskuterats alltsedan lämnade sitt slutbetänkande . Regeringen har varit tydlig med att föra dialog och lyssna på de tankar som finns runt om i landet, för att på så sätt låta framtida karta växa fram underifrån. En annan viktig utgångspunkt för oss har varit att alla förändringar av politiska indelning måste ske utifrån väl grundade analyser som möter de problem som människor upplever i sin vardag. Som vi meddelade har vi inom regeringen nått en överenskommelse om regionfrågans framtida hantering. De försök med regional uppgiftsfördelning som finns i och ska permanentas. och avses få motsvarande uppgifter. Ansökningarna från landstingen i , , , , , , och län har överlämnats till Kammarkollegiet för utredning. Övriga ansökningar kommer att hanteras på samma sätt. När Kammarkollegiet är klart med sin beredning tar regeringen ställning till eventuella indelningsändringar. Med denna process vill vi skapa en överblick av den samlade bilden av eventuella nya regionbildningar. Noggrannhet måste prioriteras framför en snabb behandling när det handlar om förändringar som så tydligt kommer att påverka viktiga verksamheter. Detta gäller inte minst frågeställningen hur regionfrågan kommer att påverka de nuvarande sjukvårdsregionerna. Hur sjukvårdshuvudmännen även fortsättningsvis ska upprätthålla en hög grad av samverkan i syfte att leverera vård av hög kvalitet är i första hand en fråga som måste lösas av huvudmännen. i har liksom alla våra universitetssjukhus en viktig roll för att samlat bedriva forskning, utbildning och högspecialiserad vård. Regionsjukhusen har en viktig roll också för övrig hälso- och sjukvård genom deras funktion som kunskapsnav i regionen. Det pågår ett ständigt arbete för att ytterligare utveckla forskning och högspecialiserad vård. I höstens forskningsproposition aviserade regeringen det största resurstillskottet för forskning och innovation, totalt . Forskning inom det medicinska området har utpekats som en strategisk satsning i propositionen. Ett annat exempel är , som fattar beslut om koncentration av viss högspecialiserad vård till olika platser i landet. beslutade nämnden exempelvis att vården av människor med svåra brännskador i ska förläggas till i och i . Vidare finns flera aktuella förslag för att utveckla forskning och vård, som har bäring på regionsjukhusens verksamhet. Utredningen av den kliniska forskningen har lämnat förslag till organisatoriska förändringar kring den kliniska forskningen. Utredningen nationell cancerstrategi har lämnat förslag till hur cancervården kan förstärkas, bland annat genom bildandet av regionala cancercentrum. Förslagen bereds i . Det finns inget som talar emot att det även kommer att finnas behov av den typ av samlade verksamheter som regionsjukhusen utgör, där forskning, lärande och utveckling står i centrum. Det finns goda möjligheter till fortsatt utveckling på detta område. Jag ser inte regionfrågan som ett hot mot de nuvarande regionsjukhusen. Det tar och är krävande att bygga upp och förvalta den funktion som regionsjukhusen har. Tvärtom innebär regionfrågan att vi kan ha en viktig och nödvändig diskussion om hur de politiska nivåerna ska organiseras för att trots en åldrande befolkning ska klara frågor som välfärd, jobb, trygghet och tillgång till en god miljö. 9 (): Jag vill tacka socialministern för svaret men är föga överraskande inte nöjd med innehållet. Enligt min uppfattning är en helhetssyn på regionindelningen en självklarhet för att vi ska få en totalt sett effektiv sjukvård i vårt avlånga och glest befolkade land. Vi har inte råd med dyra suboptimeringar. Men den risken är överhängande sett till läget just nu med divergerande åsikter i landsting och kommuner, inte minst i . är tillsammans med i de två stora universitetssjukhusen inom sjukvårdsregionen med nästan 2 miljoner invånare i sitt nuvarande upptagningsområde.