prot · GW0960 · 2009-01-21 00:00:00 — Det är också positivt att grundlagen betonar forskningens frihet. Det gör moderna grundlagar. En annan viktig punkt för oss liberaler är att skyddet mot diskriminering utvidgas till att också omfatta sexuell läggning. Som Europavänligaste parti är vi också nöjda med att EU-medlemskapet nu slås fast ordentligt. En sänkt personvalsspärr från till i riksdagsval såsom i kommunala val ger människor en ökad möjlighet att påverka vilka som ska representera dem i denna kammare. Det stärker demokratin, för även om vi alla företräder ett parti vet vi att våra partier har breda partiprogram, och det kan vara mycket viktigt och intressant för en väljare att kunna välja. Vill man välja en person som är specialiserad på skolfrågor, eller vill man välja en person som är specialiserad på rättsfrågor till exempel? Vi i hade gärna tagit bort spärrarna till personvalet över huvud taget, men vi är glada att vi nu i alla fall tar några steg när det gäller riksdagsvalet. Jag har fattat mig kort, eftersom det betänkande vi debatterar inte innehåller några skarpa förslag. Utredningen är nu ute på remiss, och förhoppningsvis bidrar det till en viktig debatt i om våra grundlagar. Grundlagarna är fundamentet för vårt samhällsbygge och förtjänar i en rättsstat att talas om och hänvisas till i större utsträckning än . 132 () replik: Två saker reagerar jag över. Skulle vara en bättre rättsstat än ? Har hört talas om ? Det är en sak att säga att man ska hedra grundlagen och att vi alla ska ansluta oss till den. Det är en annan sak att sedan leva upp till den och se till att man har en ordning som säkerställer att regering och riksdag faktiskt följer grundlagarna. Där måste väl ändå medge att just det amerikanska systemet inte har visat sig vara något föredöme, åtminstone inte . resonerar sedan kring lagprövning, domstolars lagprövningsrätt och uppenbarhetsrekvisitet. Det vi gör i är att vi omformulerar uppenbarhetsrekvisitet. Vi tar inte bara bort det, utan vi gör en hänvisning till folksuveränitetsprincipen det är trots allt det som vårt parlamentariska system står för. Det är här i som politiska beslut fattas. Domstolar tolkar lag, men domstolar skapar inte lag. Det är det som är innebörden i folksuveränitetsprincipen. Jag tror att vi alla är överens om att det kan finnas situationer när kan fatta beslut som kan komma att strida mot andra beslut och lagar och kanske också i viss mån mot . Alla lagförslag ska förstås först beredas ordentligt, men det ska finnas en nödventil i efterhand, någon form av korrektiv som man måste använda sig av om sådana lagar skulle stiftas här. Det är det vi säger. Vi hänvisar också till den så kallade normhierarkin, det vill säga, i sådana situationer står grundlag över lag, och då är det domstolar som beslutar om det. Men folksuveränitetsprincipen är vi överens om, och en av de stora slutsatserna i det här betänkandet är faktiskt att alla partier är överens om detta. 133 i (fp) replik: Jag är ingen expert på tillståndet i som rättsstat och inte på som rättsstat heller, så jag vill inte svara exakt på din fråga. Men jag vill ändå påstå att rättsstaten fungerar ganska bra, eftersom många av de beslut som har tagits av presidenten för att inrätta ett läger som jag totalt fördömer ju har överklagats. Många av de besluten har också ogiltigförklarats av i eftersom besluten inte har varit förenliga med . På det sättet har rättsstaten fungerat. Rättsstaten handlar som sagt om att följa lagstiftningen. Fallet har överklagats, och jag reagerar också mycket starkt på de andra övergrepp mot mänskliga rättigheter som har hållit på med på andra länders territorier. Det har som sagt överklagats, och jag tror att även frågan om tortyr har varit uppe i kongressen. Jag är ingen expert, men jag skulle kunna tro att även där finns rättsliga processer som är i gång för att helt enkelt ogiltigförklara de beslut som har tagits av presidenten där man har legitimerat tortyr. På det sättet fungerar ju rättsstaten: Man stoppar exekutiva beslut från regeringen eller från kongressens sida om de strider mot principer i grundlagen. För mig som liberal är det oerhört viktigt att vi värnar mänskliga rättigheter och dem som slås fast i den svenska grundlagen och att riksdag inte stiftar lagar som strider mot dem. Därför måste vi ha ett skydd så att mänskliga rättigheter alltid respekteras i vårt land. 134 () replik: Självklart är det så. säger att det har varit uppe i den amerikanska kongressen och i domstol och så. Javisst, men likväl står där. Det krävdes en ny president. Det krävdes att det politiska systemet ryckte in för att få en ändring till stånd. Det jag reagerar över är den ibland vanliga tendensen vi har i att klä oss i säck och aska. Vårt system är ingenting värt, det finns andra som har ett mycket bättre system och så vidare. Tänk på att vi är ett av de länder som internationellt sett har ett mycket högt valdeltagande. Vi är ett av de länder där korruption kanske allra mest sällan förekommer, om man tittar på internationella rankningslistor. Vi har en författningstradition, en förvaltningstradition, ett rättssystem med månghundraåriga anor som jag skulle vilja säga är ett av de mest utvecklade i världen när det gäller rättsväsendet. Därför ska vi inte klä oss i säck och aska och racka ned på oss själva. Vi har i grund och botten ett ganska bra system som människor i allmänhet är nöjda med. De vill inte göra några stora och revolutionerande förändringar. När för diskussionen på det sätt hon gör är hon egentligen ute efter något annat. När hon säger att inte är någon rättsstat, eller att det finns andra system som är bättre, är hon egentligen ute efter att skjuta över makt från politikerna, från den här kammaren, från , till domstolarna. Precis så är det i det amerikanska systemet. Där har vi domstolar som kan fatta i grunden politiska beslut, vilket innebär att väljarna sedan inte kan ställa beslutsfattarna till svars. Men det innebär också att domstolarna i sig blir politiserade, för det blir viktigt vilka politiska åsikter olika domare har. Titta just på den amerikanska ! Vi vill inte ha ett sådant system där man skjuter över mer och mer makt från de folkvalda politikerna till domstolarna. Där tror jag möjligen att vi skiljer oss åt. 135 i (fp) replik: Jag tycker att övertolkar det jag sade. Jag sade inte att rättsstaten inte fungerar. Jag klär inte i säck och aska, även om jag tillhör det parti som ändå påpekar och för fram till svenska medborgare att vi inte är det bästa landet på jorden. Socialdemokratin har mer ägnat sig åt att försköna , på bekostnad av till exempel vårt deltagande i Europeiska unionen och liknande. Jag lyfte i mitt anförande fram att vi har en tradition av att inte respektera grundlagen. har inte någon replikrätt, men det skulle vara intressant att veta om han inte tycker att det är lite anmärkningsvärt att vi har haft en tradition av att ha en grundlag i som antogs 1809 och i grunden inte förändrades , trots att vi under den tiden gjorde en massa förändringar och flyttade makten från kungen till . Det var ett otroligt starkt maktskifte som inte blev ordentligt uttryckt i vår grundlag . Det är därför det är så viktigt att vi ytterligare förankrar den traditionen. Jag tror att vi ska ha en ödmjukhet i att bära med oss den historien. Därmed har vi inte samma tradition som i som har byggt upp sitt land kring detta och som ända början på presidentinstallationerna har pratat om grundlagens värnande. Varför är grundlagen viktig att värna? Jo, för att det finns en risk att folksuveränitetsprincipen går ut över de mänskliga rättigheterna, att man i demokratins namn i ett parlament stiftar lagar som inskränker invånares mänskliga rättigheter. Det är därför vi tycker att det är viktigt att värna de mänskliga rättigheterna och att en domstol också kan övervaka det i fall lagar stiftas som i grunden är motstridiga till grundlagen. tycker jag att tar ett bra steg i den här riktningen. 136 (): för ett intressant resonemang i början av sitt anförande, att demokratin är mycket större än författningsregleringen. Det är egentligen, höll jag på att säga, en livsstil. Jag har kanske tjatat om det i den här kammaren, men det är inte säkert att det här utskottet har hört det. Det är en intressant upplevelse som jag hade när jag besökte . Det visade sig där att hade haft en formellt sett mycket demokratisk konstitution, men den underliggande lagstiftningen var helt odemokratisk. Det handlar inte bara om författningsregleringar när det gäller demokrati. Demokratin ska levas, och den måste ständigt också återerövras. Därför är det väldigt viktigt vilka värden och värderingar vi bär med oss för att vi ska hålla demokratin levande. Jag tycker att en av behållningarna från Märkesårets seminarium var det sade: När vi bygger ett samhälle, bygger en konstitution, har vi att utgå från människans okränkbarhet. Det är något som även pekar på i sin klassiker Varför demokrati. I slutet funderar han omkring hur dessa värden uppstår och så vidare. Jag erinrade mig när jag satt här att jag satt med i Fri- och rättighetskommittén 19911995, tror jag att det var. Vi föreslog bland annat införlivande av . Under den diskussionen vet jag att det var en ledamot som sade till mig att är bara naturrättsligt tjafs. Då frågade jag vederbörande om han trodde på ett specifikt människovärde. Det gjorde han. Då frågade jag honom: Hur motiverar du det? Han var så pass klok att han förstod att han hade hamnat i en återvändsgränd så han svarade: Det är naturrättsligt tjafs. Just de här värdena finns det anledning att fundera på, hur vi håller dem levande och ständigt återerövrar dem för att kunna hålla demokratin levande. Vi har diskuterat en del om , och jag skulle vilja säga att det är väldigt glädjande att vi har lyckats hitta ett samförstånd på ett antal punkter. Det finns, som säger, fortfarande åsiktsskillnader kvar, men vi visste inte till exempel att alla hade ambitionen att komma överens. Om man vet det är också en erfarenhet från att alla har en ambition att komma överens går det att komma överens. Då får alla ge och ta. Det finns många intressanta frågeställningar. Vi kommer att återvända till dem när regeringen har lagt fram sin proposition när det gäller grundlagsförändringarna. Jag tror att det är väldigt viktigt att man vårdar en överenskommelse så att man inte skapar nya skyttegravar i sammanhanget, därför ska jag inte kommentera så mycket av den debatt som har förts här. drar dock upp statistik när det gäller enkätundersökningar om personvalet. Får jag citera skriftens ord: På deras frukt skall ni känna igen dem. När man tittar på det rent faktiska utfallet i riksdagsvalet är det inte så himla roligt eftersom det bara är som personkryssar. De höga procenten i enkätundersökningen lever inte i praktiken. Det anser jag är ett mycket stort problem. Det är därför jag, för att över huvud taget kunna gå med på den här förändringen, fått in att man måste ha ett ökat informationskrav på . Det ska finnas information både på valsedeln och i den allmänna informationen. 137 (): Jag kommer i mitt anförande inte att ta upp vare sig personval, valdagar eller rösträttsålder. Jag kommer att fokusera på det särskilda yttrande som har i betänkandet. I betänkandet som ligger på bordet har utskottet avstyrkt de flesta yrkanden, som det har sagts tidigare med hänvisning till arbete och till förslag. I utskottet justerades betänkandet , och , närmare bestämt , lades förslag fram. kommer det att ta innan en proposition kommer. En stor remissrunda är på gång. Ärendet kommer upp i denna kammare i bästa fall kanske . Som jag sade, herr talman, vill jag ta upp det särskilda yttrandet från . Det gäller yrkanden som har lagt fram som ändringsförslag till grundlagen som innebär att könsidentitet ska inkluderas i 1 kap. 2 § regeringsformen och att könsidentitet också skrivs in i regeringsformens 2 kap. 15 §. Vad gäller skyddet mot diskriminering föreslår utredningen att det utvidgas till att omfatta också sexuell läggning. Det tycker jag är kanon. Det är mycket glädjande. Men när det gäller ändringsförslag eller HBT-grupps ändringsförslag gällande könsidentitet saknas detta. Det kan jag tycka är sorgligt. Den gemensamma motionen från HBT-gruppen i har undertecknats av , , och . Vi har inte i detta läge lyckats få gehör, vilket jag som jag sade tidigare tycker är sorgligt. Jag vet att strävan i denna typ av enormt stora utredningar är att komma fram till ett partiöverskridande förslag, det vill säga konsensus. Det har jag stor förståelse för. Men turligt nog har vi också någon tid på oss för att kunna förändra. hoppas att i alla fall de partier som gemensamt har gått ut med motionen från HBT-gruppen får stöd i frågan att få en grundlag som även innefattar könsidentitet. Annars anser jag att det i detta avseende fortsatt blir en diskriminerande lag. , mina vänner, diskrimineras personer runt om i vårt land på grund av sin sexuella läggning. Så ser det ut. kan inte på något vis acceptera detta. Alla människors lika värde är något vi alla måste stå bakom, inte bara i ord utan också i handling. För min del betyder det att om könsidentitet inte omfattas av våra lagar lämnar vi en jättestor grupp människor utanför. Vad var det då vi menade med alla människors lika värde? Min förhoppning är att vi nu alla ska inse att könsidentitet ska ingå i vår grundlag och att vi strävar efter att så också kommer att bli fallet. Vi har gott om tid, och jag tror att det är genomförbart. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 15 § Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning Föredrogs betänkande 2008/09:KU10 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. 138 (): Det här är kanske den mindre spektakulära delen av granskning. Den ska vi nu ge oss in i. Det gäller alltså den allmänna granskningen av regeringens, som man kanske kan uttrycka det, inre arbete. Sköter man det administrativa? Finns det protokoll? Sker samråd i EU-frågor med ? Följer man riktlinjer och policybeslut i verksamheten? Det är den här typen av frågor som vi ställer oss i den här granskningen. Det kanske inte är så publikfriande, men inte desto mindre väldigt viktigt. Det är också genom det här arbetet som vi får möjlighet till en kontinuitet i granskningen som kanske till en del saknas när vi gör de enskilda nedslagen i regeringens arbete, som när vi baserar arbetet på anmälningar från riksdagsledamöter. Vi kan till exempel följa hur antalet anställda i utvecklats . Vi välkomnar från utskottet resultatinformationen att verksamhet har förbättrats, men vi understryker också vikten av en fortlöpande utveckling så att den också ger det mest relevanta underlaget för vår granskning. Vi kan konstatera att regeringsbesluten har minskat i antal, vilket ska ställas mot den kraftiga utökningen av tjänstemän som har skett och som också planeras. Trots ett kraftigt anslagssparande på nära 1 miljard satsas ytterligare 1 miljard på utökning av antalet tjänstemän. Det är ingen som ifrågasätter dessa förstärkningar inför ordförandeskapet i Europeiska unionen, inte heller i kansliet för krishantering som har byggts upp, men den här planerade utökningen saknar proportioner. Vi socialdemokrater har motsatt oss denna satsning. Vi anser att pengar i jobbkrisens kan användas på ett mycket bättre sätt, till exempelvis investeringar i kompetensutveckling och utbildning. Många svenskar är engagerade i olika föreningsstyrelser runt om i landet. Många protokoll skrivs och justeras i dessa sammanhang. Där är det självklart att endast den som har närvarat vid ett sammanträde kan justera protokollet. Ett enigt konstitutionsutskott noterar det självklara att endast de statsråd som har varit närvarande vid regeringssammanträdet kan justera regeringsprotokoll. Ett mer bekymmersamt område för vår granskning gäller beredningstvånget. Regeringen ska enligt regeringsformen bereda alla sina ärenden. Det här kravet är dock inte särskilt detaljreglerat i formell mening utan lämnar ett utrymme för tolkningar. har också många ärenden om beredningskravet anmälts till för granskning. Med dessa granskningsresultat har med tiden också en praxis byggts upp. Årets granskning av beredningskravet är ju ett första steg i en mer omfattande granskning av enskilda regeringsförslag som fortsätter . Jag tycker ändå att det finns anledning att säga, mot bakgrund av det som vi nu har på vårt bord, att det som har skett, och som vi har sett, under den nuvarande borgerliga regeringen är en mer extensiv tolkning av beredningskravet än vad tidigare praxis har tillåtit. När det gäller lagstiftning på skatteområdet ser den nya praxisen ut ungefär som följande. De fyra borgerliga partierna gör upp om hur de vill ha det. Överenskommelsen skickas sedan ut på remiss i stället för som brukligt är . Remissen går dessutom bara till ett begränsat antal mottagare än vad som är brukligt. Det säger sig självt att kvaliteten på lagförslagen blir lidande av detta. Viktiga synpunkter på men också förslag till förbättringar av den borgerliga uppgörelsen kan tappas bort på grund av den ordningen. Det finns egentligen inga sakskäl till varför regeringen gör så. Men det kan förklaras med att man bedömer att den interna uppgörelsen är så bräcklig att den inte bör utsättas för alltför mycket granskning innan den går till för beslut. Det är förvisso så att en koalitionsregering ska vårda sina överenskommelser, men detta får inte ske till priset av en försämrad kvalitet på de förslag som lämnas till . Effekten blir att beslut fattas utan att konsekvenserna har kunnat förutses. Särskilt allvarligt är detta när det gäller beslut inom skatteområdet. Det är viktigt med en gedigen beredningsprocess, och det är naturligtvis oerhört allvarligt när detta inte fungerar på det sätt som är avsett. Jag tror att det vore en olycklig väg att gå att tro att det här kan lösas på ett bra sätt genom mer detaljreglering i lagstiftningen. Regeringen måste ha ett utrymme att regera på. Men det ställer också krav på att regeringen har sina prioriteringar klara för sig. har rätt att kräva ett fullgott underlag för de beslut som regeringen vill att den ska fatta. Det är där kravet måste stå över behovet av vårdandet av regeringspartiernas överenskommelse. har vi en ny ordning för hur regeringen ska informera och samråda med i EU-frågor. Vi ägnar en stor del av betänkandet till att gå igenom hur detta sker. Även här kan vi konstatera att det finns en del ytterligare att göra för att det här ska fungera tillfredsställande. Det är bland annat svårigheter för regeringen att upprätthålla de tidsfrister som är satta för avlämnandet av skriftliga faktapromemorior till . Vi kan ändå konstatera att informationen har förbättrats under de som vi har varit medlemmar i . Det ska naturligtvis bli speciellt intressant att få följa upp om informationen ytterligare har förbättrats efter att har varit ordförandeland i EU och kraftigt har byggts ut, som kommer att ske. Vi i utskottet välkomnar de planerade förbättringar av när det gäller hanteringen av allmänna handlingar som avser beredning och förhandling av enskilda EG-direktiv. Slutligen ska jag säga ett par ord om vår granskning av rutiner i i fråga om granskningar. Utskottet uttalar sig enigt om att det är angeläget att ges bästa möjliga förutsättningar att fullgöra sina granskningar. roll måste respekteras. Deras önskemål om tillgång till bland annat handlingar måste tillgodoses. Vi återkommer till frågan med anledning av det ännu inte avslutade ärendet som gäller utförsäljningen av , och vi gör därför inte ytterligare uttalanden. Med det här, herr talman, yrkar jag bifall till den reservation som vi har i betänkandet. I detta anförande instämde (). 139 (): Då har vi kommit till det sista betänkandet, KU10, Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. I detta betänkande, som kanske inte är någon kioskvältare, är utskottet enigt i sina ställningstaganden. Endast på en punkt skiljer det sig, nämligen granskningen. Ett lagförslag på skatteområdet, som har sin grund i en överenskommelse mellan regeringspartierna under budgetförhandlingarna, är föremål för en förkortad remissomgång. Remisstiden har varierat mellan sju och , och antalet remissinstanser har varit begränsat. Det anser inte är godtagbart. Det här är i och för sig ingen nyhet vad gäller högerregeringens nonchalans mot beredningskravet i regeringsformen. Det har vi varit med om tidigare. Regeringens agerande urholkar syftet med beredningskravet. Syftet är ju att ge regeringen så utomordentligt bra underlag som möjligt inför ett beslut. Det är också enormt viktigt ur ett demokratiskt perspektiv liksom ur ett rättssäkerhetsperspektiv. anser inte att det är tillräckligt med den remisstid som jag nämnde tidigare . Vi anser inte heller att det är okej att antalet remissinstanser har begränsats. Syftet med beredningskravet har inte uppfyllts. Ett så kallat förenklat remissförfarande kan göras vid hastigt uppkomna situationer. Det har vi varit med om . Men detta ärende kan definitivt inte tolkas som en hastigt uppkommen situation. Det gäller faktiskt skatteområdet. Utskottet har också granskat utveckling, rutiner i i fråga om granskningar och regeringens avlämnande av propositioner till . Jag väljer här kort att beröra det sistnämnda, det vill säga regeringens avlämnande av propositioner till . Enligt riksdagsordningen 3 kap. 5 § bör regeringen lämna propositioner på sådana tider att en anhopning av arbete hos om möjligt undviks, och regeringen ska samråda med talmannen om detta. Det är inget nytt att den nuvarande regeringen, likväl som den tidigare, inte på ett tillfredsställande sätt kunnat planera propositionsavlämnandet så att anhopning inte förekommer. I denna granskning, som gäller /08, har det åter visat sig att en mängd propositioner har hopat sig vid och inför stoppdagen. Det finns naturligtvis fall där regeringen inte kan styra över propositionsavlämnandet, men oavsett det behövs det en bättre planering. Det har utskottet också tagit upp i sitt ställningstagande. Jag hoppas att vi nu och framöver ska se en klar förbättring. Det underlättar arbetsbördan väsentligt för oss alla. Men mest underlättar det för de mindre partierna i . När anhopningarna sker är det en enorm skillnad att vara 22 ledamöter, 97 eller 130. Det säger sig självt, men jag vill gärna påpeka det här och . Jag yrkar bifall till reservationen i betänkandet. 140 (): nämnde att det här betänkandet knappast är en kioskvältare. Det går väl knappast att benämna det så om man ser till hur har namngett det: Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Men en sak vill jag nog påstå: Det är en väldigt vacker färg. För tids vinnande, herr talman, tänkte jag inte upprepa den utmärkta argumentering som ordföranden hade, utan jag vill instämma i den till och bara yrka bifall till reservationen, liksom tidigare talare har gjort. 141 (): Jag börjar med att yrka bifall till förslagen i betänkande. Som tidigare talare har sagt handlar det här betänkandet om en granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringens handläggning. I det stora hela är det ett enigt konstitutionsutskott som står bakom betänkandet. Det föreligger också en reservation. Den granskning av regeringen som vi gör i är delad i två delar. Det vi håller på med nu är höstgranskningen, och snart inleder vi vårgranskningen, som ju handlar om en granskning av statsråden och deras agerande. Dagens betänkande omfattar åtta områden, och för den som inte sitter i utskottet men är intresserad av att läsa mer finns det gula betänkandet att läsa. Jag ska uppehålla mig vid några av de frågor som utskottet har granskat. Mina partikolleger i alliansen kommer att fokusera mer på andra områden. Den granskning som vi gör nu avser och .