prot · GW0992 · 2009-03-26 00:00:00 — Goda kunskaper i sitt eget modersmål leder till att eleverna lättare kan ta del av de kunskaper som de förväntas lära sig i skolan. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet i sin helhet. 105 () replik: Rätta mun efter matsäck, och man måste veta som kommun hur många barn som ska börja i förskolan. Det handlar om planering, menar . Det handlar också om vilken möjlighet kommunerna har att planera. Med den fria etableringsrätten har det blivit svårare. Vi kan se exempelvis på de fristående skolorna på grundskole- och gymnasienivå. Det har blivit svårt för kommunerna att planera för hur många barn som de kommer att ha. Ännu svårare blir det till exempel om en förskola läggs ned och man får tillbaka en mängd barn som ska någonstans. Det är ändå kommunen som har ansvaret. Det blir inte enklare för planeringen med en barnomsorgspeng. Man vet inte var barnen kommer att hamna, och det drar undan viktiga medel som annars skulle ha kommit förskolan till del. Här tycker jag att man har försvårat möjligheterna för den planering som efterfrågar. 106 vice talman () replik: Tack för frågan om vilka möjligheter som finns för planering! När man har jobbat inom skolans värld, vilket jag vet att har gjort precis som jag, är man angelägen om att hålla kontroll över hur det ser ut. Vad behöver vi? Hur ser det ut i de olika områdena? Där vet jag att man är duktig. Visserligen kan jag hålla med om att det kan finnas problem om det kommer en fri etablering av en förskola väldigt sent. Men det handlar om att man måste organisera det hela ändå. Jag tror fullt och fast att man i kommunerna har en översikt över hur det kommer att fungera. 107 () replik: Tyvärr ser vi det redan på och gymnasieskolans nivå i de fristående skolorna, och då är det ändå fråga om en mer reglerad etablering av skolor. När det gäller förskolan har man fri etableringsrätt, vilket gör att vem som helst kan starta förskoleverksamhet. Vad beträffar förskolorna blir det ännu svårare att planera hur barngrupperna kommer att placera sig, hur många barn man kommer att ha inom den offentliga verksamheten. Det tycker jag är allvarligt eftersom det drar undan benen på den kommunala förskolan och dess planering för att kunna ha bra pedagogisk verksamhet. Jag skulle också vilja ta upp det som säger i slutet av sitt anförande, nämligen frågan om modersmål. Jag håller med om att modersmålet är viktigt att satsa på. När vi i en motion till betänkandet skriver om behovet av att stärka modersmålsstödet, att betona kommunernas skyldighet att erbjuda modersmålsstöd, avstyrker utskottet det. 108 vice talman () replik: När det gäller modersmålsundervisningen känns det bra att håller med mig om att det är viktigt att kunna sitt modersmål. Forskning visar att om man inte kan sitt modersmål kommer man inte heller att kunna ta till sig kunskaper när det gäller inlärningen i skolan. Den måste vi värna om. Jag sade inte i mitt anförande att vi inte vill satsa på exempelvis engelskan, som finns med i förslagen. Det jag sade var att vi måste vara måna om att verkligen se till att värna modersmålet. Varje elev har rätt att få en stark grund att stå på. Sedan kan jag inte låta bli att ta upp ytterligare en sak, även om inte har möjlighet att svara på det. Jag måste få säga att det kändes lite knepigt när talade om förskolans kvalitet, att det handlar om att byta blöjor och ge mat till barnen. Jag kan se hur det fungerar när det gäller mina barnbarn och kan garantera att där finns en fantastiskt hög kvalitet och barnen får mycket stimulans genom den undervisning som bjuds i förskolan. 109 () replik: Jag sade att om vi slår sönder förskolan, som jag anser att man nu gör, riskerar vi att gå tillbaka till en förskola som bara tar hand om barnen. Jag delar uppfattningen att vi har en mycket bra förskola. Jag vill att vi ska satsa på och utveckla den ännu mer, inte förstöra den så att det bara blir ett omhändertagande, att byta blöjor och så vidare. Jag delar beskrivningen att det inte är så och hoppas att det inte blir så heller. 110 () replik: Hur ska ni, , kunna stärka det pedagogiska uppdraget i förskolan utan pengar? Det är nämligen där det avgörs. Finns det pengar till mer personal eller finns det inte? var det 5,5 barn per personal. var det 5,1. Det berodde på att den socialdemokratiska regeringen konsekvent hade riktat pengar till förskolan. Det handlade om 6 000 personal. Därefter har det ökat till 5,2 och ökningarna fortsätter. kommer vi att få se ett rejält genomslag för ökningen av antalet barn per personal, och det beror på den kommunala ekonomiska situationen. Så länge den nuvarande situationen råder kommer nedskärningarna att prägla kommunerna, och då blir allt pratet om pedagogisk förstärkning och bättre kvalitet bara tomma ord som möjligen imponerar på någon i denna kammare, men ute i verkligheten handlar det om helt andra saker. Det går inte att gömma sig bakom enskilda exempel på satsningar i olika kommuner där det för det mesta funnits breda majoriteter bakom besluten. Det handlar ju om snittsiffror för hela landet. Så ser det ut. Man varslar personal och ökar barngruppernas storlek i , och så ser det ut också i många andra kommuner runt om i landet. och dess moderate ordförande säger måste det till en satsning i storleksordningen 15 miljarder. Alliansen gick i ut med beskedet att det inte skulle bli några pengar 2009. Är det beskedet fel eller är det rätt? Eller blir det någon liten slant i vårbudgeten som innebär att man sedan kan säga för lite och absolut för sent? 111 vice talman () replik: Låt mig börja bakifrån med det sade om pengarna. blir det budgetdebatt i kammaren. Den dagen är det läge att diskutera budgeten. Dagens debatt handlar om förskolan och dess framtid och hur vi vill utveckla den. När det gäller barngruppernas storlek redogjorde på ett mycket bra sätt för hur oerhört liten skillnad det är i storleken på barngrupperna. Beträffande hur vi ska klara det pedagogiska uppdraget och att det behövs mer pengar undrar jag om läst betänkandet eller lyssnat på vad och jag sagt i våra anföranden. Vi har till Förskolelyftet . Det är för att vi vill stärka möjligheterna att få en god kvalitet i förskolorna. 112 () replik: Jag talar om den dagliga verksamheten ute i kommunerna, den som är beroende av den totala ekonomin i varje kommun och av vilket skatteunderlag man har. Det går inte att tänka bort det förhållandet att även förskolan är en del av kommunen och beroende av dess totala ekonomi. I det sammanhanget kommer inte de pengar ni, , pratar om vad gäller Förskolelyftet att betyda särskilt mycket. 200 miljoner är ingen stor summa när man slår ut det på landets alla kommuner. Man skulle vilja veta hur många som kommer att omfattas av det. Vad jag förstår handlar det om utbildningsinsatser. Det kommer förmodligen att omfatta en mycket liten del av personalen i förskolan, som totalt omfattar 90 000 personer. Ni ger en bild av och pratar om helt fel saker som egentligen inte betyder särskilt mycket för den totala verksamhetens utformning. Det måste alltså fram mer pengar i grunden till kommunerna om det ska bli någon ordning på det hela. Det är därför jag menar att det mest blir fråga om tomma ord, tomt prat, som inte har någon verkningskraft ute på den enskilda avdelningen i förskolan. Så ser det ut. Jag kan bara beklaga, men ni har möjlighet att reda ut detta genom ökade statsbidrag. Det vill ni dock inte diskutera utan säger att det inte hänger ihop med förskolan. Jag förstår att ni inte vill diskutera det eftersom det är en svår fråga för er. Ni är förmodligen oeniga, och regeringen vet inte hur man ska hantera den. Det besked man gett är att det inte blir några pengar 2009, och man är luddig om hur det blir 2010. Det är dock den viktiga frågan, och det som avgör om de kvalitetsresonemang ni för över huvud taget har någon betydelse eller inte. 113 vice talman () replik: Vad gäller skatteunderlaget återkommer vi, som sagt, till det. Däremot kan jag säga att regeringen under detta år dragit ned på arbetsgivaravgifter och fastighetsavgifter, vilket gör att kommunerna fått ett ganska stort tillskott i sin ekonomi. Sedan har en mängd olyckliga omständigheter i samband med finanskrisen gjort att mycket har förvärrats, och inte ens kan gå i god för att lösningen skulle ha varit bättre om vi haft en socialdemokratisk regering. Enligt den information jag har fått är inte krisen i kommunerna 2009 lika stor som den kommer att bli 2010. Det kan möjligen vara en signal om att mer pengar kommer . Det sades att det inte räcker med 200 miljoner till Förskolelyftet. Det är klart att jag kan hålla med om att långt ifrån alla förskollärare kommer att få en utbildning för dessa pengar, men vi vet att det ger ringar på vattnet. De förskollärare som får gå sin utbildning sprider kunskap till sina kolleger. Man har studiedagar tillsammans där man kan lära av varandra. Det finns alltså alla möjligheter att sprida kunskapen så att personalen nås av den. Dessutom har vi barnomsorgspeng, vårdbidrag och så vidare, vilket ger valfrihet och gör att jag inte tror att det är så fruktansvärt negativt som det låter på . 114 () replik: Jag vill tacka för orden om modersmålsundervisningens betydelse, som jag helt och hållet instämmer i. Men jag vill också passa på att ställa frågan: Är och hennes parti redo att kämpa för att barnen i förskolan ska få rätt till modersmålsundervisning? Det är det de inte har . Tyvärr finns det många kommuner där man inte har det. I arbetar vi mycket med modersmålsundervisning redan i förskolan. Jag undrar om också står bakom det. Sedan kan jag inte låta bli att fortsätta min undersökning av hur barnomsorgspengen kommer att fungera när det gäller nattis. Det är intressant att man kan göra långa resor med sitt barn fram och tillbaka från arbetet till en grannkommun. Men vore det inte enklare och mycket mindre krångligt om allianspartierna kunde införa en rätt till nattomsorg för alla barn i alla kommuner? Då kunde man dessutom ha fristående verksamheter också. Men det här blir väldigt konstigt. Man ska helst bosätta sig i närheten av en kommun som har nattis i stället för att den egna kommunen ska införa detta. Jag förstår att det måste vara en verksamhet, eftersom finansieringen annars inte skulle funka för en fristående verksamhet. Varför krångla till verkligheten i onödan? Vill ni inte införa rätten till nattis helt enkelt? Det vore mycket bättre. 115 () replik: funderar jag när det gäller krav som nattis på om alla ledamöter har varit utanför storstadsregionerna, eller om man bara tänker: Vi har så många barn som kommer att behöva nattis, så det är självklart att vi ska ordna det. Men åk till ! Åk till småorterna i ! Jag kanske inte ens behöver ta i så drastiskt. Det finns många små kommuner som inte har ekonomiska resurser att starta nattis, eftersom det finns för få barn. Det behövs ganska mycket personal. Är det då inte bra att man kan få erbjudandet att ta med sig sin barnomsorgspeng och åka till ett nattis i till exempel , om man bor i en grannkommun som inte har resurserna för att hålla ett nattis öppet? Modersmålsundervisningen är en sådan sak som vi vill titta över. Rent personligt är jag angelägen om att alla barn ska ha modersmålsundervisning så fort som möjligt och att vi garanterar den från . Vad gäller förskoleundervisningen svarar jag inte annat än personligt . 116 () replik: Då vill jag önska lycka till i förhandlingarna med från om rätten till modersmålsundervisning i skollagen. Vi delar uppfattning, verkar det som. Om föräldrar får rätt till nattis kommer inte alla kommuner att behöva införa det. Det är en fråga om behovet. På de orter där det finns arbetsplatser där man arbetar nattskift finns det ett behov. På andra orter finns det antagligen inte. Därför är det inte ens fråga om det. Men vad ni föreslår är ökat resande med barn och föräldrar till grannkommuner. Man ska behöva reda ut det här och helst bosätta sig bredvid en kommun där det finns nattis. Men varför inte göra det enkelt och se till att det finns i de kommuner där det behövs? Det vore så mycket enklare och tydligare. Ur synpunkt kan det gärna också finnas fristående alternativ. Men vi menar att nattis först ska komma till som en angelägenhet och en rättighet. Vi ska inte ha ett onödigt resande med småbarn. Jag undrar varför ni vill krångla till denna verklighet . 117 () replik: Jag har inte hört talas om att det inte skulle finnas någon rättighet för kommunerna att ha nattis. De får naturligtvis besluta själva om de vill ha nattis och anser att de har behov av det. Det finns många kommuner som redan har det. Det finns kommuner som har haft det men av ekonomiska skäl eller på grund av att det inte fanns tillräckligt många barn som behövde det lagt ned verksamheten. Därför vill inte vi skriva in i någon lagtext att det är en skyldighet som kommunerna ska ha. (forts. 10 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SoU17 Folkhälsopolitik Punkt 3 (Hälso- och klimatfrågors betydelse i samhällsplanering) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 134 för utskottet 130 för res. 1 1 avstod 84 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 19 c, 20 fp, 16 kd För res. 1: 95 s, 1 kd, 17 v, 17 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 34 s, 18 m, 10 c, 8 fp, 7 kd, 5 v, 2 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU11 IT-politiska frågor Punkt 1 (Tillgång till elektroniska kommunikationer) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 135 för utskottet 130 för res. 1 84 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 19 c, 20 fp, 17 kd För res. 1: 96 s, 17 v, 17 mp Frånvarande: 34 s, 18 m, 10 c, 8 fp, 7 kd, 5 v, 2 mp Punkt 2 (Robusta kommunikationer) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 135 för utskottet 130 för res. 2 84 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 19 c, 20 fp, 17 kd För res. 2: 96 s, 17 v, 17 mp Frånvarande: 34 s, 18 m, 10 c, 8 fp, 7 kd, 5 v, 2 mp Punkt 7 (Fri programvara) 1. utskottet 2. res. 3 (v, mp) Votering: 228 för utskottet 36 för res. 3 85 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 s, 79 m, 19 c, 20 fp, 17 kd För res. 3: 2 s, 17 v, 17 mp Frånvarande: 35 s, 18 m, 10 c, 8 fp, 7 kd, 5 v, 2 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU13 Statlig förvaltning Kammaren biföll utskottets förslag. KU17 Fri- och rättighetsfrågor Kammaren biföll utskottets förslag. KU18 Tryck- och yttrandefrihetsfrågor Punkt 1 (Utbildning om meddelarskydd för offentligt anställda) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 247 för utskottet 18 för res. 1 84 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 s, 79 m, 19 c, 20 fp, 17 kd, 16 mp För res. 1: 17 v, 1 mp Frånvarande: 34 s, 18 m, 10 c, 8 fp, 7 kd, 5 v, 2 mp Punkt 2 (Meddelarskydd i offentligfinansierad privat verksamhet) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 134 för utskottet 130 för res. 2 85 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 19 c, 20 fp, 16 kd För res. 2: 96 s, 17 v, 17 mp Frånvarande: 34 s, 18 m, 10 c, 8 fp, 8 kd, 5 v, 2 mp Punkt 3 (Meddelarskydd för anställda utanför den offentliga sektorn) 1. utskottet 2. res. 3 (v) Votering: 248 för utskottet 17 för res. 3 84 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 s, 79 m, 19 c, 20 fp, 17 kd, 17 mp För res. 3: 17 v Frånvarande: 34 s, 18 m, 10 c, 8 fp, 7 kd, 5 v, 2 mp Punkt 5 (Hets mot folkgrupp) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 134 för utskottet 130 för res. 4 85 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 19 c, 19 fp, 17 kd För res. 4: 96 s, 17 v, 17 mp Frånvarande: 34 s, 18 m, 10 c, 9 fp, 7 kd, 5 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 10 § (forts. från 8 §) Förskolan (forts. UbU7) 118 (): Jag är mycket förtjust i svensk förskola. Jag tycker att den är fantastisk, och vi gör mycket som är bra. Det finns kvalitetsbrister, och det finns skillnader mellan olika förskolor och olika kommuner, men generellt sett ska vi vara mycket, mycket nöjda med den verksamhet som finns i de flesta förskolor. För mig och är det viktigt att utbildningssystemet i sin helhet är kompensatoriskt, det vill säga att de som har allra störst behov av utbildning ska också få det, och att de som har sämst förutsättningar hemifrån också är de som ska få störst chanser i skolan. På det sättet ser vi till att alla kan göra en social resa och bryta med sitt sociala arv. Vill man ha ett sådant utbildningssystem är självklart också förskolan en väldigt viktig faktor. Det är i förskolan man kan lägga en mycket bra grund, satsa tidigt och ge fler chans att lyckas senare i . Det är kanske också i förskolan som man har en väldigt bra chans att förbättra integrationen i det svenska samhället och bekämpa segregation. Jag tycker att vi också där ska se förskolans fantastiska roll. Men även om jag är förtjust i förskolan ska jag säga att jag tror att den kan bli ännu bättre. Därför har regeringen och allianspartierna ett reformprogram för förskolan som innehåller en lång rad förändringar. Det handlar om fortbildning för personalen. Det handlar om en tydligare läroplan. Det handlar om ökad satsning på läsning, skrivning och matematik. Det handlar om att ge de högskoleutbildade förskollärarna ett tydligt pedagogiskt ansvar för verksamheten. Det handlar om en allmän förskola också för treåringar. Det handlar om en tydlig rektorsutbildning, eftersom vi vet att ledarskapet både i skolor och i förskolor är så väldigt viktigt. och har pratat om de här reformerna mera i detalj, så därför tänkte jag gå vidare till andra frågor och prata om valfrihet. Det vi nu gör innebär också att vi hjälper människor att få ordning på sitt livspussel, att vi ser till att det finns en valfrihet ute i kommunerna att välja det som passar familjen och barnen allra bäst. Jag tror att det är väldigt viktigt att göra det. Det är en viktig kvalitetsfaktor att se till att det också finns chans att välja det som passar familjen. Jag ska gärna erkänna att det kan finnas intressekonflikter i detta. Folk kan välja på ett sätt som innebär att barnen får begränsade möjligheter. Jag tycker att vi ska vara ärliga nog att se den risken men också stå väldigt starkt för att det ska finnas valfrihet och fundera på hur vi ska se till att uppmärksamma problematiken och kompensera på andra sätt. Vi brukar säga att skolan inte kan bli bättre än sina lärare, och jag menar att detta kanske i ännu högre grad gäller för förskolan. Därför är det viktigt att fortsätta att stötta förskollärarna och övrig personal i förskolan. Det handlar om att ge det pedagogiska ledarskapet en tydlighet. Det handlar om att ge förskollärarna en fortbildning som de så väl vill ha. Det handlar också om att förbättra lärarutbildningen och ge förskollärarinriktningen en tydligare egen identitet. Också i förskolan kan man göra mycket för att förbättra jämställdheten i samhället, och det tycker jag att man ska använda förskolan till. Man ska se till att uppmärksamma den problematik som finns och risken för att man fastnar i könsroller redan tidigt i sin barndom. Vi ska också fundera över hur vi kan se till att barn får lika möjligheter och lika frihet, oavsett kön. Där görs redan en hel del från regeringens sida, och jag ska säga att även den förra regeringen gjorde en hel del. Jag utesluter inte att man behöver göra ännu mer. Det handlar kanske om genuspedagoger, det handlar kanske om ytterligare fortbildning och annat. För mig är det viktigt att vi använder förskolan också till att stötta jämställdhetsarbetet. I Socialdemokraternas motion om förskolan står det att den bara kan betraktas som en del av utbildningssystemet om den är avgiftsfri. Jag tycker att det är en mycket märklig formulering och en konstig ståndpunkt. För mig är förskolan en central del i det gemensamma utbildningssystemet. För mig är det viktigt att man väger in förskolan i utbildningssystemet , inte bara där den eventuellt i ett socialdemokratiskt land kan bli helt avgiftsfri. Jag tycker att det är en konstig ståndpunkt, och jag skulle gärna vilja få svar på detta från . Vad menar man när man säger att förskolan inte är en del av utbildningssystemet? Jag tycker också att det har framförts en hel del överord i den här debatten. sade att regeringens politik för förskolan tillbaka till mitten av . Är det 1800-tal att ge förskollärarna ett pedagogiskt ansvar? Är det 1800-tal att se till att läroplanen för förskolan förbättras och förtydligas när det gäller den lärande leken? Är det 1800-tal att ge fortbildning till personalen i förskolan? Jag är väldigt stolt över det vi nu gör, och jag tycker att det är mycket trist att höra den typen av retorik från Vänstern. Jag ska också säga att jag blir upprörd över retorik när han säger att det är dålig kvalitet på förskolan . säger att han varnar för framtiden, men i sina inlägg har han sagt att nu raseras kvaliteten i förskolan. Det är inte den förskola jag känner igen från mina besök där. Jag tycker att vi har en mycket bra kvalitet i den svenska förskolan, och jag tycker att nedvärderar det fina arbete som många människor gör ute i förskolan. Vi ska göra det här ännu bättre. Vi inför nu ett kvalitetsprogram som stärker förskolan ytterligare. Jag är stolt över att tillhöra en alliansmajoritet som förbättrar förskolan. 119 () replik: Det sista som tar upp är rent trams. Socialdemokratin har varit med och byggt upp förskolan i till någonting i internationell toppklass. Den svenska förskolan ligger mycket bra till i internationella undersökningar, men det jag varnar för och det som händer är att med kommunernas försämrade ekonomi och er oförmåga att skicka ut statsbidrag till kommunerna kommer vi att få se större barngrupper. Under den förra regeringsperioden satsade vi 6 000 nya personal i förskolan. Vi minskade barnantalet per personal från 5,5 till 5,1. går det i en annan riktning. Det är det jag varnar för, och det är det som är negativt för kvaliteten. Om du läser vår motion kan du se: Förskolan är inte längre enbart en del av familjepolitiken utan ett första steg i ett sammanhållet utbildningssystem och främst till för barnens egen utveckling. Därför gäller också den s.k. barnomsorgslagen som gör kommunerna skyldiga att garantera alla en plats inom förskolan. Läs hela materialet så ser du med tydlighet vad det här handlar om! Sedan pratar du, , om ert förskolelyft. 90 000 personal har vi i förskolan. Men det kommer att bli högst 5 000 som omfattas av Förskolelyftet. Det är en alldeles för låg nivå och alldeles . Det stora man skulle behöva göra är att ge pengar till kommunerna så att vi kan se till att hålla barngruppernas storlek intakt eller minska den. Varför är ni inte beredda att rikta ett statsbidrag direkt till förskolan så att vi kan bygga ut med personal? 120 () replik: , det år vi har säkra siffror på, var det 6 000 fler anställda i den svenska kommunsektorn än 2006. hade ni ansvaret för kommuners ekonomi. hade vi det, och finns det 6 000 fler. Hur kan med någon bevarad trovärdighet säga att det är sämre nu? Vi kommer dessutom att presentera vårpropositionen , där jag tror att vi kommer att ta ytterligare ansvar för den situation som många kommuner befinner sig i. säger att 5 000 förskollärare i Förskolelyftet är alldeles för lite. Men det är ändå 5 000 fler än vad det skulle bli med sossepolitik. Det är 5 000 fler än vad det var ni senast hade makten. genomför vi en kraftig fortbildning för förskollärarna.