prot · GX0923 · 2009-11-04 00:00:00 — Jag tycker att det är bra att man på ett område faktiskt har visat att det går att uppnå de här målsättningarna. 66 (): I behövs fler företag och fler företagare. Det är de som skapar jobb, och genom jobb får vi skatteintäkter åt den svenska välfärden. Vi kristdemokrater har tillsammans med våra allianskolleger i regeringen verkat för att underlätta för företagen och deras verksamhet. För företagen har alliansens politik inneburit närmare 49 miljarder i lägre skatter och minskade kostnader. Men alliansregeringen har också verkat för att det ska vara enklare att driva företag i . En viktig del i det här arbetet har varit målet att minska de administrativa kostnaderna för företagen. Vi har sagt att det ska vara en minskning på . Det handlar om statliga regler som har sitt ursprung både i och i EU. I vårt arbete har vi använt mätningar av företagens administrativa kostnader när vi har genomfört nya regler, och så har vi genomfört konsekvensanalyser. Det vill säga att vi har analyserat om ändringen verkligen behövs och om den är rätt utformad och löser problem som den ska. Vi har hjälp av som granskar konsekvensanalyserna, och rådet utreder även hur reglerna ska påverka exempelvis företagens konkurrensförmåga. För att hämta in information och synpunkter har regeringen även samråd med företag och näringslivsorganisationer. Dessutom finns det en tydlig handlingsplan för regelförenklingsarbetet som är rullande och uppdateras . I det här arbetet ingår samtliga departement och ett stort antal myndigheter. Som vi har hört i debatten omfattar regelförenklingsarbetet 940 åtgärder. har 460 av dessa genomförts. Det tål faktiskt att upprepas. Tyvärr återstår fortfarande 480 åtgärder. En del av dem kan verkställas på kort sikt, men andra kräver utförliga analyser. Hur har det gått med de administrativa kostnaderna för företagen? Från att tidigare ha ökat under en väldigt lång rad år har kostnaderna sjunkit . De största minskningarna har skett inom livsmedels- och skatteområdena men också inom hälso- och sjukvårdsområdet. Det är naturligtvis långt från , det är jag den första att erkänna. Men vi kan inte bortse från att av kostnaderna har sin grund i EG-rättsliga krav. Det pågår ett intensivt arbete på EU-nivå där är ordförandeland, och det här är en prioriterad fråga. Arbetet med att nå målen på minskade kostnader för företagen intensifieras . Vi kristdemokrater har länge drivit frågan om borttagande av revisionsplikten för småföretag. Regeringen har en planerad proposition om detta som kommer . Som sagt, 7 miljarder är den beräknade minskade kostnaden bara för den åtgärden. Vi ser verkligen fram emot att få dra den hela vägen fram till beslut. När jag lyssnar på oppositionen undrar jag om vi träffar samma människor när vi är ute. Jag träffar många företagare och företagsorganisationer. träffade jag en av företagarnas organisationer, och jag ställde då en öppen fråga. Jag bad dem att ärligt säga vad de tyckte om regeringens regelförenklingsarbete. Vad är er uppfattning? Det var ingen alliansköpt medarbetare från , utan det var en representant från en av företagsorganisationerna som svarade. Vad säger ni om regeringens regelförenklingsarbete? Hans svar var och väldigt tydligt. Han sade: Det är ett kraftigt trendbrott och det ser vi tydligt. Vi ser skillnad, och ni har ändrat inriktning. De är inte nöjda, men det var alldeles uppenbart och tydligt att vi har brutit trenden och att de såg positivt på det fortsatta arbetet. är en historisk tillbakablick ganska klargörande. Får jag påminna kammarens ledamöter om ? Den dåvarande regeringen tillsatte då den så kallade Simplexgruppen som bland annat skulle ta fram förslag på regelförenkling. Det var väldigt stora ord och fagra löften. Jag vill upprepa vad den dåvarande småföretagarministern sade: Allra viktigast för att underlätta för småföretag är att minska krånglet. Det är ett mycket reellt hinder och för en nybliven minister lätt att ändra på. Hur lätt var det egentligen? Lättare sagt än gjort, är svaret. intensivt arbete i granskades samtliga förslag som lades fram 20032004 av . Man fann att i av ärendena saknades en analys av konsekvenserna för företagen, och i enbart av fallen fanns en beräkning av vilka kostnader förslaget skulle ha medfört för ett enskilt företag. Som ett svar på denna hårda kritik började den dåvarande socialdemokratiska regeringen att desperat lista så kallade förenklingsåtgärder. Alla möjliga politiska beslut fick plats. Vad sägs om åtgärden att ta bort kravet på tillstånd för att dra telefonledningar över ? Eller att blanketter för att söka tillstånd att använda radiosändare ska finnas tillgängliga på Internet? Jag skulle kunna fortsätta att läsa från listan, för den är lång. Gemensamt för förslagen var att de var mer av socialdemokratiska skrivbordsprodukter än de reella förenklingar som företagen faktiskt efterfrågade. När oppositionen nu så kraftigt kritiserar regeringens regelförenklingsarbete kan jag uppfatta det som det där med sten och glashus. De verkar inte riktigt ha någon egen politik, tycker jag. De använder stora ord, men historien är, som sagt, ganska talande. Oppositionen föreslår en svensk variant av det norska . Det finns ett långt framskridet arbete inom med att etablera ett samordningsorgan, den så kallade uppgiftskravsinspektionen, som ska samordna och förenkla kraven på uppgiftsinlämning för näringslivet. Andra har efterfrågat mer tips och råd till de enskilda företagen. Även här har regeringen genomfört en del. För den som vill starta företag finns exempelvis webbportalen . För den som vill ha personlig hjälp finns Nystartskontoret, som ger företagen direkta råd och tips om allt från affärsidéer till skatter. Resultatet har varit mycket positivt. En genomgång gjord av visar att Nystartskontoret lett till att 230 nya företag startats på bara några få månader. Dessa exempel visar tydligt att regeringens satsning, till skillnad från den förra regeringens, inte bara är tomt prat utan faktiskt underlättar för företagen. En ny inriktning när det gäller regelförenkling har påbörjats. Arbetet ska fortsätta. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationen. 67 () replik: Den mest desperata i den här debatten måste vara . Hon står i talarstolen och till och med ljuger. Den administrativa bördan för företagen vad gäller skatteområdet ökar under innevarande mandatperiod med . ljuger alltså i talarstolen. Det är inte så konstigt, för man har infört ganska underliga skatteförändringar för företagen vilket gör att det blir väldigt svåradministrerat. Ett av skälen till att vi är så kritiska är just att man inför den ena konstiga regeln efter den andra, inte minst på skatteområdet, i stället för att förenkla. Sedan kan det finnas andra skäl till att företagen får ett lägre skattetryck. Det kan vara något positivt. Men när man förändrar skatterna måste man försöka att i så fall också förenkla dem. Regeringen har lyckats med konststycket att närmast krångla till tillvaron för företagen i nästan samtliga fall. Låt mig ge några andra exempel. Det är jättebra att man sänkt kostnaderna på livsmedelsområdet med , men varför har man ökat dem på det associationsrättsliga området? På det område som omfattar vartenda företag i landet har krånglet ökat. Detsamma gäller på bokföringsområdet 37 miljoner mer. Varför har man gjort det? Jag ställer samma fråga till som jag ställt till övriga i denna debatt: När kommer vi att kunna se en 25-procentig minskning? Kom inte dragandes med revisionsplikten, för det handlar om 7 miljarder. Ni har klarat 2 miljarder; vi ska klara 25. När ska de vara genomförda? 68 () replik: Tack för den vänliga frågan! Vi har gjort en hel del. Jag skulle naturligtvis kunna ägna tiden åt att läsa upp förslagen, men jag ska i stället nudda vid några. Kvartalsredovisning av momsen har vi genomfört. Jämställdhetsplaner och lönekartläggningar ska upprättas i stället . Förenklingar av regler för tidsbegränsad anställning har införts. Skyldighet att anmäla lediga platser till den offentliga Arbetsförmedlingen har avskaffats. Det gäller inte bara livsmedelsområdet och miljöområdet, även om huvuddelen av regelförenklingarna ligger där. Vi kan, som jag sade tidigare, inte bortse från att av kostnaderna har sin grund i EG-rättsliga krav. Vi kan naturligtvis i tankevärlden förtränga att vi är en del av den europeiska unionen, men det är trots allt ett faktum att vi är med och det måste vi förhålla oss till. Jag skulle gärna vilja fråga om han är nöjd med det regelförenklingsarbete som gjordes under den förra mandatperioden. Det vore trevligt om jag fick ett svar av . Var du nöjd med det arbete som gjordes när ni hade regeringsmakten? 69 () replik: Självklart var jag inte nöjd, men handlar det inte om vad den förra regeringen gjorde. handlar debatten om vad den nuvarande regeringen borde göra. Den har inte gjort tillräckligt, . Man skyller på EU. Det är det vanligaste skälet. innehar man ordförandeskapet och kan sätta dagordningen. Vi vet att man vid förra konkurrenskraftsrådet skulle plocka fram två nationella exempel på hur regelkrånglet kunde minskas. Det hade säkert mycket med EU att göra, men ingen förstod varför det skulle göras. Vi kan därför konstatera att den sittande regeringen inte haft några ambitioner. Frågan är vad som kommer nästa gång. Jag ska inte pressa med vad som ska göras på nästa konkurrenskraftsråd, men är sanningen den att det oaktat vad man kommer med finns lika mycket regler som . När man försökt ta bort regler har man på de allra flesta områdena fyllt på med nya, utom på ett par områden som varit mycket duktiga. Det har framför allt gällt jordbruksministern och miljöministern. De har klarat av att ta bort ett antal regler. Om vi tar som exempel, det kanske största och viktigaste departementet för just företagare, ser vi att man ökat regelbördan . När tänker man komma med de riktigt tydliga förslagen på det området? När tänker man göra något på bokföringsområdet? När tänker man göra något för att ta bort regelbördan som nuvarande regering påfört när det gäller hälso- och sjukvårdsområdet? Det ena förslaget efter det andra har tillkommit och gjort livet krångligare för företagare med allt vad det inneburit av intygsskrivning hit och intygsskrivning dit. Vi ser av siffrorna hur alliansen krånglat till det för företagarna, inte förenklat för dem. De som finns inom miljö- respektive jordbrukssektorn har dock fått en lite lättare tillvaro, vilket bara är att gratulera. På de andra områdena har det inte blivit lättare. 70 () replik: Vi har en ny regering, det är alldeles riktigt. Det är inte ofta jag och är överens, men det kan vi verkligen vara överens om. Vi har en ny regering med ny inriktning. Det har inneburit ett trendbrott, vilket även företagsorganisationerna har bekräftat. De är nöjda med den nya regeringen, med det trendbrott som skett, med den nya inriktningen och med en påbörjad minskning. Jag och mina kolleger i alliansen är naturligtvis inte nöjda med det som har gjorts. Vi vill fortsätta arbetet. Det är ett viktigt arbete, och vi kommer att fortsätta att intensifiera det. Vi vill förenkla för företagen. Även det kan vi vara överens om. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 7 § Villkoren för kredit till Föredrogs finansutskottets betänkande 2009/10:FiU8 Villkoren för kredit till (skr. 2008/09:230). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 8 § Anslutning till och genomförande av barlastvattenkonventionen Föredrogs trafikutskottets betänkande 2009/10:TU3 Anslutning till och genomförande av barlastvattenkonventionen (prop. 2008/09:229). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 9 § Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under Föredrogs socialutskottets betänkande 2009/10:SoU4 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under (skr. 2008/09:125). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 10 § Beskattning av utomlands bosatta artister, m.fl. Föredrogs skatteutskottets betänkande 2009/10:SkU2 Beskattning av utomlands bosatta artister, m.fl. (prop. 2008/09:182). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 11 § Överenskommelsen mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting Föredrogs kulturutskottets betänkande 2009/10:KrU2 Överenskommelsen mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting (skr. 2008/09:207). 71 (): ingick regeringen en överenskommelse med idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting. Betänkandet behandlar regeringens skrivelse, där de redogör för denna överenskommelse. Man skriver i betänkandet: Huvudmålet med överenskommelsen är att stärka de idéburna organisationernas självständiga och oberoende roll som röstbärare, samt att stödja framväxten av en betydligt större mångfald av utförare och leverantörer inom hälso- och sjukvården och omsorgen. Överenskommelsen ska tydliggöra de ideella aktörernas roll inom det sociala området och möjliggöra för dessa att konkurrera på likvärdiga villkor med andra aktörer verksamma på området. Den pågående dialogen mellan regeringen och den sociala ekonomins aktörer som är verksamma inom det sociala området fortsätter med denna överenskommelse som grund. Den citerade texten klargör syftet med överenskommelsen. Tyngdpunkten ligger på att möjliggöra de idéburna organisationerna som utförare och leverantörer inom hälso- och sjukvården och omsorgen. Man ska också göra det möjligt för dem att konkurrera på likvärdiga villkor med andra aktörer. Visserligen börjar man med att säga att man vill stärka de idéburna organisationernas självständighet och oberoende roll som röstbärare. Men vad betyder det i verkligheten, i praktiken? Vad händer med de idéburna organisationer som håller sig till att bara vara självständiga och oberoende? Hur kommer de att säkerställas ekonomiska resurser för sin verksamhet jämfört med dem som väljer att underordna sig det offentliga och bli leverantörer och utförare till det offentliga? är det enda parti som har utformat en motion utifrån dessa frågeställningar. delar uppfattningen att de ideella organisationerna på det sociala området är mycket viktiga och att de gör en ovärderlig insats. Det är därför vi ställde oss bakom den gemensamma visionen. Men vi vill framhålla att det är ett stort misstag att tro att man kan blanda ihop sociala företag med ideella organisationer utan att tydligt skilja på rollen som röstbärare och rollen som utförare och social entreprenör. Så här i efterhand framstår det mer som att regeringen i det närmaste lockat organisationer i syfte att lägga över mer av det som vi anser är samhällets ansvar på frivilligkrafter. I stället för att syfta till att erkänna frivilliginsatsernas värde har man gjort överenskommelsen till ett redskap för att genomföra det högst ideologiskt betingade vårdvalet. kan någon invända att det har genomförts en så kallad dialog i ärendet med , och och att inga invändningar framkom. Det var en dialog som skedde i andan av att det var väldigt bråttom. Syftet med överenskommelsen sades vara att ge de ideella organisationerna ett erkännande för deras viktiga arbete. Resultatet av diskussionen, såväl med organisationerna som med de politiska partierna, är en framhastad produkt som egentligen inte kan anses bära prägeln av en verklig överenskommelse. Flera av organisationerna som deltagit i diskussionerna inför överenskommelsen och som senare känt sig pressade att acceptera densamma har aviserat att man vill frånträda den, men är oroliga för konsekvenserna, för att de ska förlora det oundgängliga stöd som samhället står för eller ställas utanför fortsatt dialog. Av respekt för de inblandade organisationerna och med hänsyn till det allmännas ansvar anser jag att den överenskommelse som ligger till grund för den aktuella skrivelsen måste bli föremål för en oberoende utvärdering. Jag yrkar därför bifall till reservationen. Det är viktigt att föreningar och organisationer på nytt får möjligheter att inkomma med synpunkter och kritik. En viktig fråga i sammanhanget är varför så många av dem som deltagit i dialogen inte upplevt att de kan ställa sig bakom den presenterade överenskommelsen. Många känner sig förbisedda och i värsta fall överkörda och lurade. Det är ingen bra utgångspunkt för ett framtida arbete. Vi anser därför att hela överenskommelsen ska utvärderas, något som inte minst är viktigt med anledning av att andra liknande överenskommelser håller på att tas fram på andra ideella områden. Vår efterfrågade utvärdering ska inte blandas ihop med den som regeringen beslutat om. Utskottsmajoriteten hänvisar till att det ingår i överenskommelsen att systematiskt och kontinuerligt följa upp den. Frågan som man på detta sätt undviker är just utvärderingen av själva tillkomsten av överenskommelsen. Utskottsmajoriteten skriver i utskottets ställningstagande att har fått i uppdrag att genomföra en uppföljningsstudie av hur överenskommelsen genomförs på statlig och nivå . Uppföljningsdirektiven talar sitt tydliga språk med regeringens val av uppföljare. Upplägget är att utvärdera om överenskommelsen gett avsett resultat, det vill säga om fler idéburna organisationer blivit utförare och leverantörer av hälso- och sjukvård och omsorg. Jag kan inte utläsa att uppföljningen skulle ta upp det som vi efterfrågar i reservationen, det vill säga själva tillkomsten av överenskommelsen. Det finns inte heller i direktiven till uppföljningen något om att titta på vilka de ekonomiska konsekvenserna blir för de idéburna organisationerna av att blanda ihop uppdragen man har som röstbärare respektive socialt företag. Framför allt: Vilka blir konsekvenserna för de organisationer som koncentrerar sig och sin verksamhet till att endast vara en så kallad röstbärarorganisation? 72 PER LODENIUS (c): Överenskommelsen mellan regeringen, de idéburna organisationerna inom det sociala området och Kommuner och Landsting, som vi här tar upp, är en bra och viktig överenskommelse. Den lyfter fram de ideella aktörerna och den allt viktigare roll de spelar, inte minst som utförare av tjänster inom välfärdsområdet. Inom vården och omsorgen bidrar de idéburna organisationerna med flexibilitet, valfrihet och lokalt anpassade lösningar. Det är lika viktigt i områden i vårt land där servicen är gles och befolkningsunderlaget begränsat som i storstadsområden och tätorter att det medmänskliga engagemanget bättre tas till vara än vad som skett . Det handlar alltså om att ta till vara det engagemang och den idérikedom som människor har och som också ger en större valfrihet och kvalitet i välfärdsområdet. Det här är något tydligt värnar om: att öka valfriheten och att ta till vara människors engagemang. De idéburna organisationerna öppnar möjligheter för den enskilda människan att på olika sätt bidra till och engagera sig i samhällsarbetet. En för demokratin är just möjligheten att vara med och påverka samhällsutvecklingen utifrån de förutsättningar man själv har. Därför är det viktigt att ta till vara det engagemang och den kunskap som finns i dessa organisationer. Det gör man bland annat genom denna överenskommelse där man enats om ett antal principer som ska utveckla relationerna och tydliggöra rollerna mellan staten, de idéburna organisationerna inom det sociala området och Kommuner och Landsting. Överenskommelsen är som sagt en bra och viktig överenskommelse. Men inte bara för att den lyfter fram de ideella aktörerna och den allt viktigare roll de spelar, inte minst som utförare av tjänster inom välfärdsområdet, som vi här har sett, utan också för den process som föranledde överenskommelsen och hur den utvecklades och växte fram under arbetets gång. Regeringen valde ett arbetssätt där dialogen har varit en bärande del och där de idéburna organisationerna till stor del har kunnat påverka, utveckla och styra processen. Viktigt att poängtera är också att dialogen fortsätter och att överenskommelsen kontinuerligt följs upp med bland annat en årlig konferens och rapport. Om vi ser till kulturutskottets verksamhetsområde kan jag lyfta fram den ideella sektorn inom kulturområdet. Väldigt många människors engagemang och skapande förmåga är förutsättningen för ett rikt kulturliv. Många i vårt land är engagerade i och gör stora ideella insatser för att bygga upp kulturell verksamhet. Både professionella och amatörer lägger ned mycket arbete och stort engagemang. Den infrastruktur med vars hjälp både professionella och amatörer erbjuds arenor att agera på bärs i väldigt stor utsträckning av ett ideellt arrangörskap. De är de yttersta kapillärerna i det som vi skulle kunna kalla kulturens blodomlopp. Lokala teaterföreningar, bygdegårdar och biografer drivs nästan utan undantag med krafter från ideella entreprenörer. Regeringen lyfter i propositionen Tid för kultur fram behovet av ett fördjupat erfarenhetsutbyte och samarbete på kulturområdet mellan ideella sektorn, landstingen och kommunerna samt staten. ser styrkan i det arbete med dialoger man har använt när regeringen har tagit fram överenskommelsen med de idéburna organisationerna inom det sociala området och ser gärna att ett liknande arbetssätt också används när det gäller utvecklingen av samarbetet mellan kommunerna och landstingen, regeringen och de ideella och idéburna organisationerna och nätverken inom kulturområdet. Jag stannar där och yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på motionen. 73 (): Detta är ett kort men ändå intressant betänkande som har haft sin speciella väg i . är det vi i kulturutskottet som ska behandla ärendet med anledning av den reservation som finns. I en bilaga i skrivelsen finns en uppräkning av 80 mer eller mindre kända organisationer som inbjöds att delta i dialogen mellan regeringen och idéburna organisationer inom det sociala området. Det handlar om organisationer som gjort stora insatser i samhället. Jag ska bara ta några exempel från den listan. Två av dessa organisationer har sedermera också skrivit på överenskommelsen. Det första exemplet är Hela Människan. Om man går in på dess hemsida kan man läsa att det är en ideell organisation med en kombination av tusentals frivilliga och över 400 anställda i förebyggande, behandlande och rehabiliterande arbete. I de ca 90 lokala enheterna försiggår en mängd olika verksamheter. De vänder sig till människor som på grund av missbruk, hemlöshet, kriminalitet eller brist på fungerande nätverk befinner sig i social utsatthet. Det andra exemplet som finns i listan är . Det startades och är största anhörigorganisation med 11 000 medlemmar och 130 demensföreningar runt om i hela . Det tredje exemplet jag vill ta som också finns med i listan är . Det har 130 lokalavdelningar i 100 kommuner, 15 000 medlemmar och tio distriktsorganisationer. Det skriver på sin hemsida att det är pådrivande i alla frågor som rör sverigefinnarna på samhällslivets alla områden. Så skulle jag kunna fortsätta att räkna upp vad vi egentligen talar om. Det är dessa organisationers plats och insatser som det handlar om när vi talar om det regeringen har satt i gång med överenskommelsen. Precis som har sagts tidigare här kan den ideella och sociala sektorn inte överskattas. Inom den ideella sektorn görs i det fördolda storartade insatser som räddar människoliv, ger människor en mening med livet eller, som jag nämnde , förebygger kriminalitet och missbruk. Totalt motsvarar svenskarnas ideella arbete ca 400 000 årsarbetskrafter. Det ger en siffra på det enorma arbete som utförs och en förståelse för den ideella sektorns betydelse och omfattning. Tyvärr uppmärksammas det arbetet kanske inte tillräckligt. Det är inte alltid pengar och ekonomisk kompensation som behövs eller efterfrågas.