prot · GW09135 · 2009-06-18 00:00:00 — Jag vill också påpeka att vi från vår sida, både från Socialdemokraterna och från den övriga oppositionen, tar ställning mot planerna på en gasledning i . Vi tycker i stället att man ska samordna politiken med andra berörda Östersjöstater som motsätter sig en ledning på havsbotten samt stödja de baltiska länderna och i deras ansträngningar inom EU för att man ska utreda en dragning på land. Jag anser också att frågan bör tas till så att vi kan få ett svenskt ställningstagande som har ett parlamentariskt stöd. Hur ställer sig miljöministern till dessa frågor? 19 Miljöminister (): Först vill jag konstatera att det som ligger till grund för frågan om ställningstagande till gasledningen är en mycket tuff miljöprövning. hör jag att säger att detta egentligen är en politisk fråga som borde kunna avgöras genom att slår näven i bordet och säger nej. Men det skulle vara en förödande hållning för ett land som . Vi vet att det helt skulle rycka verktyget ur våra händer och göra det omöjligt för att i själva verket påverka ens dragningen av gasledningen. Det är miljöprövningen som är instrumentet, just med hänsyn till . Ännu värre är att det skulle vara att överge det som har varit en grundläggande svensk princip, nämligen att hålla fast vid folkrätten. Vi har , ända sedan och dagar, insett att det är just att följa folkrätten som är de små och medelstora staternas chans i förhållande till stormakterna. Om skulle vara den stat som började med att överge folkrätten och i stället tro att man bara genom att slå näven i bordet och delge sina nationella beslut kunde påverka det som följer internationell rätt skulle det vara utomordentligt politiskt naivt och fullständigt misslyckat om man verkligen vill påverka gasledningens dragning. Men framför allt skulle det ge legitimitet också till stormakter att strunta i folkrätten. Jag är rätt övertygad om att det finns stormakter i vår närhet som gärna skulle agera just på det sättet, och vi begränsar i alla fall möjligheten och legitimiteten för det genom att själva hålla oss till folkrätten. Därför är mycket konsekvent i sin hantering att detta följer internationell rätt. Det finns inga andra möjligheter för en stat som vår att påverka detta. Det är en tuff miljöprövning som är den enda tänkbara lösningen. Sedan var förslag här att vi skulle samordna oss med dem som motsätter sig detta som ett led i något som låter tufft men som i verkligheten är fullständigt verkningslöst. De har inte heller det folkrättsliga verktyget. Det har bara de som har fått en ansökan om att man ska få dra en gasledning genom deras ekonomiska zoner. Ändå samråder vi mycket med dessa stater vi gör det inom ramen för Esboprocessen, som sker inom ramen för men det skulle inte vara ett sätt att skapa politiska underlag för beslut utan just ett sätt att slå vakt om den rättsliga processen. Låt mig konstatera att det enligt grundlagen inte finns några förutsättningar för att fatta detta beslut. Det är ett förvaltningsrättsligt beslut som den ska ta. Den är inte formellt sett en domstol, men den agerar i sådana frågor och ska enligt både grundlag och förvaltningsrätt agera som om den vore en myndighet och ha motsvarande förhållningssätt. Det är lagprövning som ska göras. Detta kommer vi att fullfölja. Detta är vårt instrument för att slå vakt om miljöintressena, och det är ett av huvudintressen. 20 i (s): Jag vill erinra om att jag inte har något emot att en fullständig miljöprövning görs. Det är hur man kommer fram till själva beslutet som jag har en annorlunda åsikt om. Icke desto mindre är det helt fel när man i och med gasledningen binder energisystem vid fossilgas, som kommer att gå i den här ledningen . Det kommer att bromsa utvecklingen av miljövänligare energikällor som biogas och framför allt solenergi, som kan producera el. Så länge fossilgassystemet fortsätter att användas sker ingen utveckling av alternativa och miljövänligare energikällor. De tre oppositionspartierna här i har gått emot och sagt nej. Det gäller även de områden som berörs: och sydöstra . Huvudskälet är miljöskälet. är jag medveten om att det är starka ekonomiska och politiska krafter som vill bygga gasledningen. Jag är lite rädd för att de ska vinna över både miljöskyddet och den klokaste energipolitiken. Jag tycker ändå att det är bra att man från regeringens sida gör en stark utredning av miljökonsekvenserna och sätter denna fråga högt på dagordningen. Det tycker jag är bra. När det gäller miljökonsekvensbeskrivningar har vi också möjlighet att hävda den internationella rätten. Om man vill ta en rättslig strid skulle man kunna vinna detta. Men det känns som om den inte vill ta strid med företaget utan enbart har haft synpunkter på sträckningen. Motiv att ta strid tycker jag inte saknas. Om regeringen godkänner att gasledningen placeras ut innebär det också en tyst acceptans av ökade klimatutsläpp och allvarliga miljökonsekvenser för känsliga system. Som sagt, de miljömässiga invändningarna är starka. har klassats som ett särskilt känsligt havsområde. På botten finns det giftiga tungmetaller, kanske tiotusentals gamla minor, kemiska stridsmedel och ammunition från . Vid bygget måste dessa flyttas eller förstöras. Det är också en risk för miljön och vilket som jag påpekade tidigare är ett viktigt argument för fisket. En gasledning med tänkt förgrening till riskerar också att slå undan satsningar på bioenergi även om en miljöprövning ska göras eller har gjorts. Därför vill jag att bolaget ska redovisa alternativa sträckningar även på land och att man i , innan man prövar tillstånd att uppföra fast installation, tar fram en plan för ett eget framtida utnyttjande av den zon det handlar om. I den grunda delen skulle man exempelvis kunna ha en vindkraftpark eller något som ligger i mer hållbar linje än de fossila bränslen som gasledningen innebär. Jag skulle önska en kommentar om detta från ministern. 21 Miljöminister (): Jag börjar med frågorna om ökat beroende av fossil energi. Som bekant är den mycket aktiv med att förbereda på att vara det industriland som först tar sig ur beroendet av fossil energi. Vi har inga som helst planer på att ansluta oss till den gasledning som Nord Stream nu har ansökt om att få bygga, om den skulle ges tillstånd. Vi har självklart i och med detta också slagit vakt om möjligheterna för bioenergi och biogas. Det är i det här sammanhanget inte ens en fråga. säger att det är bra att den har en så tuff miljöprövning och att han själv inte har något emot en miljöprövning. Poängen är att det inte finns något annat instrument. Detta är det instrument som finns enligt folkrätten. Allt det fortsatta är egentligen bara en bortkastad argumentation. Man påstår att oppositionen har agerat kraftfullt genom att säga nej, men det är faktiskt bara att lägga alla fördelar i den sökandes händer, för med det skulle möjligheten till miljöprövning bortfalla. Det är väl också därför som detta inte har varit Socialdemokraternas linje i regeringsställning, för då agerade man inte på det sättet. och var den gången också ansvarigt statsråd gjorde tvärtom mycket klart att det var miljöprövning som gällde, och det är precis den linjen som den här regeringen fullföljer. Skulle vi agera så som oppositionen föreslår skulle vi direkt lägga alla möjligheter i knäet på den sökande. sade att vi skulle kunna vinna en rättslig strid. Det är i så fall en kunskap som är betydligt mer långtgående än den verkliga juridiska sakkunskapen på området. Det som skulle hända om vi agerade som oppositionen vill och bara kraftfullt sade nej utan egentlig miljöprövning skulle vi också ge den sökande alla förutsättningar för en rättslig strid som den sökande skulle ha alla chanser att vinna. Tack för de goda råden, men vi kommer inte att följa dem. Vi skulle också direkt se stora risker för miljö om vi skulle följa dem. Det är just på grund av de miljörisker som räknar upp inte minst de dumpade vapen, den ammunition och de kemiska stridsmedel som ligger på botten som man ska vara tuff i miljöprövningen. Vi går igenom alla delar av en ansökan. Vi ser till konsekvenser både för fisket och för bottensedimenten i , och vi ser till det som är de avgörande miljökraven. 22 i (s): Trots att vi håller fast vid våra ståndpunkter finns det en hel del gemensamt. Såvitt jag kan se har regeringen inte helt uteslutit att säga nej till gasledningen. Man har inte sagt nej till att stödja de baltiska länderna och för att eventuellt dra en gasledning på land. Jag kan inte heller se att man från regeringen gör annat än håller med i våra påpekanden om de hänsyn som ska tas. Det gäller både miljön och fisket i vår ekonomiska zon och de strategisk-politiska hänsyn som ska kunna tas till det område som berörs. Vi har samsynen att detta är en oerhört viktig fråga som måste tas på yttersta allvar och att ett nej till gasledningen på havsbottnen inte är omöjligt. 23 Miljöminister (): Det är alldeles självklart att om kraven i en miljöprövning inte uppfylls ska något tillstånd inte heller ges. Det vill säga: Då byggs inte heller gasledningen. Men hela min poäng har varit att om man som oppositionen börjar med att deklarera sitt nej har man också tappat det verktyg man hade, det vill säga miljöprövningen. En miljöprövning enligt folkrättens principer som håller för en strid i domstol förutsätter att man genomför den helt och fullt utan att börja med sina slutsatser. Slutsatserna ska dras av de svar som den sökande har gett. Det är de svaren vi nu steg för steg också tvingar fram, och de kommer att avgöra vilket beslutet blir. Kraven ska uppfyllas om det ska bli ett tillstånd, annars blir det inte något. Alldeles självklart är det så. Med det har jag också sagt att det är mycket tuffa miljövillkor som gäller för att den ska kunna ta ställning i en sådan här fråga. Med det ska jag också tacka och önska en glad midsommar. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2008/09:540 om minskning av andelen arbetssökande som har arbetslöshetsersättning 24 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stoppa utvecklingen att allt fler arbetssökande inte får arbetslöshetsersättning och om Arbetsförmedlingens rapport i denna fråga kommer att föranleda en omprövning av regeringens politik. hänvisar till resultaten i den rapport som regeringen uppdragit åt Arbetsförmedlingen och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, IAF, att genomföra. Arbetsförmedlingen och IAF fick detta uppdrag i syfte att kartlägga orsakerna till att en lägre andel av de arbetslösa uppburit arbetslöshetsersättning . Myndigheterna identifierar tre olika orsaker: För det första kvalificerar sig långtidsarbetslösa enligt det nuvarande regelverket till jobb- och utvecklingsgarantin . Då utgår inte längre arbetslöshetsersättning utan i stället aktivitetsstöd. Det faktum att ungdomar kvalificerar sig till jobbgarantin för unga har samma effekt. För det andra har andelen nytillträdande på arbetsmarknaden kommit att utgöra en större andel av de arbetssökande; i denna grupp är det av naturliga skäl enbart en liten andel som är berättigad till arbetslöshetsersättning eftersom ersättningsrätten förutsätter arbete före arbetslösheten. För det tredje har det faktum att möjligheterna att kvalificera sig till arbetslöshetsersättning genom studier samt möjligheterna att uppbära arbetslöshetsersättning under ferier tagits bort bidragit till en lägre andel ersättningstagare. Detta resultat bekräftar det som vi på tidigare anade. Jag anser, till skillnad från , att den utveckling som skett har varit positiv i den bemärkelsen att fler personer även av dem som tidigare stod utanför nu deltar i arbetskraften. Vidare anser jag att det är bra att personer som har varit utan arbete , såväl unga som övriga åldersgrupper, får stöd i jobbsökningsprocessen inom ramen för garantierna i stället för att enbart få en passiv insats i form av arbetslöshetsersättning. Jag avser därför inte att vidta några särskilda åtgärder med anledning av resultaten i rapporten. 25 (): Tack för svaret på min interpellation. Det var ett väntat svar eftersom arbetsmarknadsministern säger att ingenting behöver göras. Det är det regeringen och arbetsmarknadsministern är bäst på, det vill säga att inte göra någonting. Det är oroande att varannan människa på arbetsmarknaden inte har rätt till arbetslöshetsersättning. Fyra av fem ungdomar som är arbetslösa har inte rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsmarknadsministern har beställt en rapport, och han berättar för mig i sitt interpellationssvar det som står i rapporten. Det kunde jag läsa själv. Det var inte det jag frågade om. Jag frågade om arbetsmarknadsministern tänkte vidta någon form av åtgärd. Svaret är alltså att han ingenting tänker göra. Han tycker inte att det är ett bekymmer över huvud taget. Vi vet ju att arbetsmarknadsministern har gett arbetslösheten ett ansikte. Den växande arbetslösheten som skulle avskaffas och elimineras enligt vallöften är nu större . försöker arbetsmarknadsministern också ge utanförskapet ett ansikte, för arbetsmarknadsministern säger att ju fler som är i utanförskap desto bättre, desto mer nöjd är han, säger han i sitt svar. Jag tycker att det är en häpnadsväckande passivitet, nonchalans och arrogans mot de arbetslösa, inte minst mot de arbetslösa ungdomarna, att säga att regeringen inte bryr sig om att de inte får någon arbetslöshetsersättning. Varannan får ingen ersättning. Antalet har vuxit kraftigt under den moderata regeringen. Fyra av fem ungdomar får ingen arbetslöshetsersättning, och arbetsmarknadsministern är nöjd och säger att det är bra. Sedan försöker han i svaret få till stånd en motsättning och säger att det är bättre att de får någon form av åtgärder, någon form av aktivitet, än att de får arbetslöshetsersättning. Vi socialdemokrater tycker att de arbetslösa ska ha rätt till bådeoch, både rätt till en ordentlig arbetslöshetsersättning och rätt till en insats av någon form som kan ge dem nya jobb. Sanningen är att de får varken det ena eller det andra av regeringen. En stor del av dem får ingen ersättning, och det är arbetsmarknadsministern nöjd med. Kommunerna får betala alltmer i socialbidrag. Varenda kommun, även moderat styrda kommuner, ser jag tvingas betala mer och mer i socialbidrag. Det är en tickande bomb som finns i kommunernas ekonomier just . Det finns inget skäl, som arbetsmarknadsministern gör i sitt svar, att sätta det ena mot det andra och säga att det är bättre att de får någon form av hjälp och stöd. Det finns ingen motsättning mellan det ena och det andra. Man kan faktiskt få både rätt till en bra arbetslöshetsersättning och rätt till en bra utbildning, rätt till en bra arbetsinsats, rätt till en bra förmedling och så vidare som gör att man kan få ett riktigt jobb på arbetsmarknaden. Faktum är att regeringen varken gör det ena eller det andra. Att regeringen inte gör någonting när det gäller arbetsmarknadspolitiska insatser vet vi . Det har jag inte frågat om i den här interpellationen, för det vet jag svaret på. Men jag tycker att om regeringen ändå har beställt en rapport om det växande antalet på arbetsmarknaden som står utanför arbetslöshetsförsäkringen borde det väl ha lett till någon form av självrannsakan, någon form av självkritik, någon form av eftertanke, att det som händer kanske inte är bra. Om arbetsmarknadsministern har haft som mål att gå till val 2010 på att åstadkomma en halv miljon arbetslösa och fler och fler i utanförskap är arbetsmarknadsministern definitivt på väg att lyckas. Men jag tror inte riktigt att det som väljarna kommer att minnas från valrörelsen är att arbetsmarknadsministern, och de borgerliga lovade fler arbetslösa och fler i utanförskap. Men det är sanningen, och ministern säger: Det är bra. Vi gör ingenting åt det. 26 (): När Socialdemokraterna förlorade valet gjorde de det därför att de inte lyckades fixa jobben. De hade en politik som i huvudsak präglades av fokus på bidragssystemen. Utgångspunkten var att bidragen skulle vara väldigt höga och väldigt generösa så att det inte lönade sig att arbeta. Man ägnade stor kraft och möda åt att flytta om och mixtra mellan de olika bidragskategorierna för att se till att undanhålla och förneka problemen. Sedan lade man också stor kraft på att arbeta med arbetsmarknadspolitiska program. Man jobbade väldigt lite med att skapa reella förutsättningar för nya jobb. , efter valförlusten, när man har bytt partiledning och arbetat med ett förnyelsearbete om man har förnyat sig eller inte är lite oklart kan vi konstatera att när vi lever i en historisk kris skriver två interpellationer som intressant nog handlar om exakt samma sak som var Socialdemokraternas fokus i arbetsmarknadspolitiken före valet, nämligen att ratta och mickla med bidragssystemen. Han säger att bidragen är för låga och att de arbetslösa har placerats i fel kategori. I nästa interpellationsdebatt, som vi ska ha efter denna, handlar det om de arbetsmarknadspolitiska programmen. Om det är oklart om Socialdemokraterna har förnyat sig och skaffat en politik som inriktar sig mer på att skapa nya jobb än på bidragssystemen är det i alla fall solklart så att inte har förnyat sig. Han står kvar och stampar i samma utgångspunkter. Jag tror nog att när det blir tydligare vad det är för politik som Socialdemokraterna kommer att gå till val på 2010 kommer vi att se att även hans parti är kvar i samma hjulspår. Det är inte fokus på att skaffa nya jobb utan det är fokus på bidragen. De ska vara mer generösa. Det ska vara mindre lönsamt att arbeta och fokus på att mickla med systemet. Ett sådant exempel som vi kunde höra från talarstolen alldeles från var när han pratade om att arbetslösheten aldrig har varit högre. Om man ska titta på den relevanta siffran handlar det om det begrepp som vi försökte introducera i slutet av förra mandatperioden, nämligen begreppet utanförskap. Om vi tittar på det begreppet, nämligen de människor som verkligen inte får komma till sin rätt, inte bara snävt tittar på just arbetslösheten, kan vi konstatera att trots brinnande finanskris, trots en historisk lågkonjunktur är faktiskt utanförskapet ännu inte så stort som det var när var vice statsminister. Vår utgångspunkt är att det ska löna sig att arbeta och att man ska skapa system som gör att människor inte fastnar. Det är en annan intressant aspekt av debatten som det vore kul att höra hur förhåller sig till. Det är skillnad på arbetslösa och arbetslösa. Det finns de som blir arbetslösa och snabbt kommer ut på arbetsmarknaden, snabbt får ett jobb. Det finns de som stannar kvar i arbetslöshet . Vi har inrättat garantiprogrammen, och vi har sett till att försöka skilja på arbetslösa och arbetslösa och se mer till individens behov. Socialdemokraterna hade en mer homogen inställning till arbetslösheten. Det gjorde att ni inte lyckades hitta en bra politik för dem som är mest utsatta. Om ni kommer tillbaka till makten, , kommer ni då att återgå till den homogena bilden där alla betraktas som lika, där man inte ser den individuella personens egna hinder för att komma tillbaka till arbetsmarknaden? 27 Arbetsmarknadsminister (): Låt mig lägga till något till vad precis pratade om. Vi ska ändå påminna oss om att det är fler ungdomar som har ett jobb att gå till än det var . Det är inte oväsentligt. Det har kommit ut stora kullar ungdomar , som har lett till en annan arbetslöshetssituation. Vi ska också komma ihåg att hälften av de registrerat arbetslösa ungdomarna pluggar heltid och söker minst en timmes jobb . Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring. Den är tänkt att hjälpa till mellan två arbeten. Om man pluggar och inte har arbetat har man inte någon tidigare lön att försäkra. Jag inser att Socialdemokraterna naturligtvis hemskt gärna vill att alla har en arbetslöshetsförsäkring, alldeles oavsett om de arbetar eller inte möjligen med undantag för de 700 000 som var oförsäkrade när vi tog över. Det är naturligtvis ett pedagogiskt problem för Socialdemokraterna att försvara det faktum att så många stod utanför redan innan vi tillträdde. Som mycket väl vet krävs det från endast en halverad tid för att kvalificera sig för inkomstrelaterad arbetslöshetsförsäkring. Det torde hjälpa en del. visar det sig i rapporten att det främsta skälet till att det är färre som uppbär inkomstrelaterad arbetslöshetsförsäkring är precis det jag sade i svaret, nämligen att vi har halverat tiden innan man får en garantiplats. Då uppbär man inte längre inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning, utan då uppbär man aktivitetsstöd. Jag har svårt att se det som ett stort problem om det är skälet till att man går från passivitet till aktivitet på halva tiden jämfört med när ni hade makten. Det är precis rätt att det är så. Det är då man får komma in i en aktivitet. Då utgår också ersättning från arbetslöshetsförsäkringen när man behöver hjälp att gå från ett jobb till ett annat. Läst men ej förstått, skulle vara min sammanfattning av . Han noterar att jag läser ur rapporten. Det är klart att jag gör. Vi måste dra slutsatser av det som rapporten säger, nämligen halverad tid innan man kommer in i garanterad plats, det vill säga mer aktivitet snabbare än under tid. är det ett ställningstagande att arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring och inte en allmän garanti om en viss inkomst. Då måste man ha haft en inkomst tidigare att försäkra. Därmed tog vi bort möjligheterna för ungdomar som inte har haft arbete att få inkomstrelaterat försäkringsskydd. På det sättet inser jag att med vikande opinionssiffror måste naturligtvis och gå upp i volym och hävda passivitet och allt möjligt annat. Sanningen är att man måste läsa mer än första raden. Man måste titta på orsakerna och försöka förstå dem också innan man drar på med den stora politruktrumman. 28 (): I valrörelsen lovade och att arbetslösa skulle få jobb i stället för bidrag/arbetslöshetsersättning. har det gått med och en borgerlig regeringsställning. Arbetsmarknadsministern heter Littorin. Vi har fler arbetslösa än någonsin, men vi har en mindre andel än någonsin som har rätt till arbetslöshetsersättning. Av löftet blev det inga jobb, och arbetslöshetsersättningen blir bara mindre och mindre. Arbetslöshetsersättningen har försämrats avsevärt. Avgifterna har höjts. När avgiften höjs brukar man ofta få mer för det man betalar. Här har man fått mindre för de höjda avgifterna. Bara varannan arbetslös har rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Fyra av fem ungdomar har ingen rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Det är arbetsmarknadsministern nöjd med. Arbetsmarknadsministern säger att han ser till att människor kommer ut fortare från arbetslösheten in i olika aktiviteter. Vad är det för aktiviteter? Det är färre aktiviteter . Det är fler arbetslösa men färre aktiviteter. Sanningen är att löftet om jobb i stället blev arbetslöshet. Ersättningarna till de arbetslösa försämrades. När ministern sedan beställer en rapport av en ansvarig myndighet för att berätta varför det har blivit så att allt färre får ersättning från arbetslöshetsförsäkringen drar arbetsmarknadsministern ingen slutsats av detta, utan han nöjer sig med att konstatera att det är de och de orsakerna till att allt färre får ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. I stället borde självkritiken och självrannsakan sätta in, och man borde tänka efter om man har gjort fel. Första felet är naturligtvis att regeringen inte gjort tillräckliga insatser för att det över huvud taget ska finnas jobb i . Nästa fel är att regeringen inte har gett människorna möjlighet till en omställning. Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring. Den har bara blivit sämre och sämre och omfattar allt färre och färre. Detta har konstaterats i rapporten, och jag förstår inte vad regeringen hade för ambition med att beställa rapporten från ansvariga myndigheter om inte tanken var att regeringen skulle göra någonting.