prot · GX0952 · 2009-12-17 00:00:00 — Särskilt glädjande är de uppgifter som kommer från om att arbetslöshetsnivån för november var lägre än väntat. Det finns stora kvarstående problem på arbetsmarknaden. Det är därför regeringen i den budget vi kommer att slutligt besluta om här har ytterligare åtgärder för att förbättra arbetsmarknaden. Det handlar om utbildning, och det handlar om jobb och företagande. I detta betänkande kan man se att oppositionens stora jobbsatsning är ett anslag på för praktik i statliga myndigheter. Jag kan ha stor sympati för det. Det finns redovisat på detta utgiftsområde, men som jag förstår det gäller det för statliga myndigheter generellt. är alla oppositionspartier överens om att man vill göra en indragning av myndigheters anslagssparande. Det är inte bara luft i en budget, utan det är rejält. Det man som myndighet kan göra är att minska förvaltningsanslaget, som är 810 miljoner. Man ger 200 miljoner men har minskat anslagssparandet med 810 miljoner. I det kortsiktiga är det bara förvaltningsanslaget man kan ta av, och ska man ta av ett förvaltningsanslag är det anställda. Man ger 200 miljoner med ena handen och tar 810 miljoner med den andra. Mina frågor är: Vad blir nettot? Hur många färre anställda blir det i statliga myndigheter? Oppositionspartierna har förslag som låter väldigt fina, men de går inte ihop i praktiken. Om man börjar granska dem ser man att de inte tål verklighetens ljus. Jag skulle alltså vilja avsluta, fru talman, med en enkel fråga. Det är nämligen läge för oppositionspartierna att förklara sig. Hur många statligt anställda vill ni avskeda? I övrigt vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 80 (): Höstens arbete och ekonomiska utveckling i har präglats av en allt snabbare ekonomisk återhämtning. Den senaste prognosen kom från och spår att tillväxten i ekonomin i blir . Det är högre än andra prognoser, inklusive , och det är sannolikt att de olika prognosmakarna reviderar upp sina prognoser för den svenska ekonomin. Kanske mest intressant är arbetsmarknaden, där vi nu ser att en tydlig vändning är på väg. analyserar detta på det sättet att arbetslösheten brukar nå sin kulmen mellan efter att bnp har vänt, vilket i denna lågkonjunktur skedde efter andra kvartalet 2009. Detta historiska mönster skulle även om man drar ut det lite mer än vanligt innebära att arbetslösheten i vänder alltså fyra kvartal efter att bnp har bottnat. kanske det vänder ännu snabbare. Ny statistik från och Arbetsförmedlingen stöder också uppfattningen att arbetsmarknaden förbättras snabbare än prognosmakarna har trott. Antalet nyanmälda platser till Arbetsförmedlingen har börjat plana ut, och inom vissa delar av industrin och byggsektorn har det skett en mindre uppgång i antalet utannonserade jobb. Antalet varsel har sjunkit kraftigt och kommit ned till mer normala nivåer. Dagens SCB-siffror pekar på att arbetslösheten har gått ned. hade den fallit till 8,1, och enligt dagens statistik var den nere på 8,0. Arbetslösheten tycks alltså vara på väg ned, och sysselsättningen har enligt samma statistik ökat . Det är naturligtvis väldigt lite, men det går åt rätt håll. Det vi kan se är alltså att arbetslösheten har fallit och att sysselsättningen har ökat. Det har vänt på arbetsmarknaden. Alliansen klarar ur krisen det är det siffrorna säger. kommer man definitivt att kunna konstatera att arbetslösheten i har minskat. Den globala krisens genomslag tycks bli mindre och kortvarigare i än i jämförbara länder. Alliansregeringens arbetslinje och ekonomiska politik har visat sig fungera väl som en tydlig och effektiv krisdämpare, och den förefaller nu ge den svenska ekonomin en kickstart. Alliansens envisa fokus på arbete och snabb återgång till jobb har visat sig vara helt rätt medicin. Dagens positiva nyheter från arbetsmarknaden är särskilt viktiga för pensionärer. Bara genom fler i arbete och en stark ekonomisk bas kan pensioner, vård och omsorg tryggas. Låt mig säga några ord om och reservation. menar i reservationen att IMF, och EU får man förmoda, eftersom alla har samma inställning är en del av problem. Men om det vore så, varför har då vänt sig till IMF, och EU? Det är ju helt frivilligt. Om det var så problematiskt hade man kunnat göra som och inte gå till IMF utan försöka lösa problemen på egen hand genom att låna utomlands, visserligen till högre räntor men utan de villkor som IMF och ställer. Det är en första fråga till . Den andra handlar om att och säger att IMF och dess medlemsländer, bland annat , inte ska ställa så orättmätiga krav på som man har gjort. Detta säger man trots att den lettiska regeringen har fört en otyglad utgiftsexpansiv politik med, kan man säga, lånade pengar här ger det verkligen skäl för namnet. Jag tror att skälet till inställning är att den politik som har förts i är den politik skulle föra i om det ensamt hade fått chansen: inga regelverk, blås på bara, öka de offentliga utgifterna! De fem åren före den akuta krisen i växte bnp ganska bra, men med lånade pengar. De problem som byggdes upp var flera. Bland annat lät regeringen i de offentliga utgifterna växa långt mer än bnp, . Det måste vara drömpolitik att de offentliga utgifterna får öka ! Bytesbalansunderskottet växte dramatiskt 20062007 och lånade utomlands för att finansiera av det man importerade, i huvudsak för konsumtion och inte för investeringar. Landet hade därtill åtagit sig att hålla en fast växelkurs mot euron, vilket ju förutsatte ungefär samma inflationstakt. Problemet var bara att den expansiva, tygellösa politiken skapade en inflationstakt som var ungefär så hög. De lettiska regeringarna som har drivit en sådan ohållbar ekonomisk politik drev därmed sin befolkning till att utstå hårda umbäranden och anpassningar. Till den typen av politik vill låna ut utan krav och villkor av den typ som IMF och har ställt på . Hade och fått bestämma skulle alltså svenska skattepengar lättsinnigt ha spritts ut i på en fortsatt ohållbar politik. Denna slappa hållning till hanteringen av de svenska skattebetalarnas pengar i säger väldigt mycket om brist på förmåga att acceptera finanspolitiska regelverk och svårighet att ta tuffa ekonomiska beslut. Den som röstar på eller får på köpet och destruktiva inflytande över den ekonomiska politiken och statsfinanserna i både och . politik gentemot säger precis hur Vänsterns politik skulle bli om de kom till makten i . 81 () replik: Jag ska börja med att upplysa om att det är högerregering i . Det är väldigt långt från vad står för. Den grundkursen kanske missade i sitt inlägg. Det kan också vara dags att upplysa om att så vitt jag förstår har en statsskuld i nivå med . Vi har ungefär samma bruttoskuld. Det jag tycker är problemet tog du inte upp, . Det är mer demokratin och hur vi förhåller oss till den. Vi menar att enskilda länder måste ha rätten att bestämma vilken politik som ska föras i deras land. Det är deras väljares mandat som de regeringarna har fått. Det är inte vi som ska bestämma vilken politik som ska föras i andra länder. Sedan kan vi tycka vad vi vill om den politiken. Jag gillar till exempel inte högerpolitik, men det borde göra. Han borde väl i så fall vara nöjd med den utveckling som har varit i . har varit med och sanerat ekonomi efter en borgerlig regering. Vi såg vad ni ställde till med. Vi tog ansvar och försökte ställa till rätta. I det samarbete vi hade lämnade vi stora överskott till er. Tyvärr har inte ni tagit ansvaret att förvalta dessa pengar väl, utan ni har i stället använt dem till enorma skattesänkningar, och till och med , i krisens , lånar ni till ytterligare skattesänkningar. Ni har till och med låtit dessa skattesänkningar betalas av sjuka människor sjuka arbetslösa och pensionärer. Det säger något om människosyn . De socialliberala värderingarna verkar vara begravda, och det beklagar jag, . 82 () replik: Varför gjorde då inte som ? Det är grundfrågan. säger att det tillhör de demokratiska rättigheterna i varje land att bestämma vilken politik som ska föras i det landet. Det håller jag helt med om. Men har då valt att inte underkasta sig några villkor från andra, utan man går ut och lånar internationellt mot högre ränta. Man tar det priset, men då har man också frihet att göra vad man vill. Det är klart att varje land ska kunna föra sin egen politik. Men problemet uppstår om man begär att andra länder ska subventionera den. Det är ju det som IMF:s och lånevillkor innebär. De innebär ju lägre räntor. Det är klart att även i demokratisk ordning har rätt att avstå från att låna ut till ett land som man uppfattar inte driver en hållbar ekonomisk politik. Om man ska driva demokratiargumentet ska man alltså säga till att de inte får låna och att de ska göra som . Men det tycker jag är orimligt. Om de vill låna och accepterar de villkor som omvärlden ställer upp är det klart att de ska få låna. Sedan är det välbekant att man i är mycket ovillig att underkasta sig finanspolitiska regelverk och överskottsmål, för att inte tala om en självständig centralbank. Det har vi talat om här. Det är en av de kvardröjande åsiktsskillnaderna mellan och de andra två partierna i vänstertrojkan. Det kan inte vara någon hemlighet för någon i denna kammare. Ni tycker inte om att, som ni säger, demokratin ska begränsas av rättsregler. Man ska kunna göra vad som helst när som helst och hur som helst i ekonomisk politik och penningpolitik. Det är er form av demokrati. 83 () replik: Vår form av demokrati handlar om att ta ansvar för de förslag vi lägger fram och att finansiera dem. Det står vi för. Vi gillar demokrati. Vi menar också att folkets inflytande ska få genomslag i den ekonomiska politiken. Alla förslag vi har lagt fram har vi finansierat fullt ut. Vi har städat upp efter regeringsstyre. Vi har visat på många sätt att vi tar ekonomiskt ansvar. Ekonomiskt ansvar kan tas på olika sätt. Det kan göras som det görs av högerregeringen . Man kan låna pengar till skattesänkningar. Man kan låta sjuka och arbetslösa betala dessa. Man kan avvisa förslag om heltidstjänster för kvinnor. Är det ekonomiskt ansvar, ? Jag tycker inte att du ska ta så stora ord i din mun. Titta på hur er politik slår här i och hur högerregeringens politik har slagit i ! låter man vanliga människor betala för den lönekarusell som där har varit, och svenska storbanker har utnyttjat det lettiska folket för att kunna göra så stora vinster som möjligt. Jag tycker att ska backa lite och välja sina ord mer noga. kan man ta för stora ord i sin mun och sedan få ångra det. Du kan ju ta och läsa vår budgetmotion. Då ser du att vi finansierar våra förslag. Vi är ärliga och säger att vi tar in lite högre skatteintäkter för att vi vill se en bättre välfärd. försöker låtsas som att det är av omsorg om de sjuka som man försämrar sjukförsäkringen. Det är bara att de inte förstår sitt eget bästa när man kastar ut dem ur sjukförsäkringen. Det kallar att ta ekonomiskt ansvar! Jag tycker att det är en rutten människosyn som den ekonomiska politiken speglar. 84 () replik: Lite högre skatter säger att man ska ta in. Det är 53 miljarder ungefär så mycket som annars ganska skattehöjarvänliga politik innebär. Det är en djup klyfta mellan er tre partier. När du säger att detta är lite högre skatter undrar man vad mycket högre skatter är. Om lite är 53 miljarder, vad är då mycket är det 153 miljarder? Som redan påpekade lånar det huvudsakliga oppositionsalternativet, Socialdemokraterna, ungefär lika mycket som regeringssidan. Budgetsaldot är ungefär detsamma. Det skiljer på 2 miljarder. Skillnaden är att ni lånar till utgiftsökningar. Det är det som är det traditionella: ökade utgifter till bidrag. Vi satsar på en arbetslinje, att människor snabbt ska komma tillbaka till arbete. Som jag inledde med att säga går arbetslösheten nu ned för tredje månaden i rad: från 8,3 till 8,1 och till 8,0. Sysselsättningen har gått upp något . Det är en framgångsrik ekonomisk politik för arbete i och för trygghet för pensionärer, så att de får en fast ekonomisk bas för pension, vård och omsorg. Det är så välfärden underbyggs på ett stabilt, trovärdigt och långsiktigt sätt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 9 § Allmänna bidrag till kommuner Föredrogs finansutskottets betänkande 2009/10:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (prop. 2009/10:1 delvis). 85 (): För nästan precis en månad sedan, det vill säga , debatterade finansutskottet betänkande FiU1, budgetramarna för vart och ett av de 27 utgiftsområdena. Därefter har varje sakutskott debatterat innehållet inom ramen för sin verksamhet. har det så blivit turen för finansutskottet att debattera sitt sakområde under utgiftsområde 25, Allmänna bidrag till kommunerna. Här hittar vi tre anslag såsom anslag för kommunalekonomisk utjämning, utjämningsbidrag för LSS-kostnader och bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området. Det finns fem särskilda yttranden i betänkandet från Socialdemokraterna, . 86 (): Vi Socialdemokrater känner stor oro för kvaliteten och sysselsättningen i kommuner, landsting och regioner. Arbetslösheten växer, vilket direkt får effekt på välfärdens finansiering eftersom skatteinkomsterna minskar. Att låna till skattesänkningar tycker vi är en oförnuftig ekonomisk politik. Vi vill i stället se till att kommunerna får resurser så att de kan behålla personal i de viktiga välfärdsverksamheterna. Det behövs ett mer långsiktigt tillskott till kommunsektorn än det som regeringen föreslagit. Vi socialdemokrater har i vårt budgetalternativ satsningar på sektorn med mer än regeringen och ger kommunerna besked om satsningar på 2011 samt 2012. För att höja kvaliteten inom sjukvården krävs resurser men även en fortsatt modernisering av såväl arbetssätt som arbetsmetoder. Vi vill att alla ska få en högkvalitativ hälso- och sjukvård oavsett var man bor i landet och oavsett om man går till en offentlig eller privat vårdgivare. Vi vill därför investera för att höja kvaliteten i hälso- och sjukvården. Socialdemokraterna vill inte att skolan ska drabbas av krisen. Dess värre kan vi se att 1 300 lärare hade varslats om uppsägning . Vi anslår därför 20102012 för att öka personaltätheten och värna skolan i denna kris. Vi föreslår också ett riktat statsbidrag på till förskolan och säger då också nej till regeringens barnomsorgspeng. Tillsammans med och föreslår vi också en satsning på att modernisera skolans lokaler genom en motsvarighet till ROT-avdraget. För detta avsätter vi 20102012. Detta skapar nya byggjobb, leder till bättre arbetsmiljö för lärare och elever och kommer att minska energianvändningen i våra skolor. Regeringens försämringar av arbetslöshetsförsäkringen har medfört att en halv miljon människor har trängts ut ur a-kassan. Den förhöjda a-kasseavgiften medför att många väljer att inte gå med i a-kassan. Dessa står nu utan trygghet när arbetslösheten växer och är utlämnade till att söka ekonomiskt bistånd för att klara sin försörjning. Kommunernas kostnader för ekonomiskt bistånd kommer därmed att öka. Vi tillsammans med och föreslår en satsning på praktik och traineeprogram i välfärden. Det är viktigt att förbättra kontakterna mellan utbildning och yrkesliv, varför vi anslår medel till fler praktikplatser vid statliga myndigheter för nyutexaminerade akademiker och till traineeprogram för kommuner och landsting som vill nyrekrytera nästa generations välfärdsarbetare. Kommunerna bidrar till att förstärka konjunktursvängningarna genom att anställa fler i goda tider och säga upp medarbetare i sämre tider, eftersom kommunsektorns intäkter styrs av skatteunderlagets utveckling som följer konjunkturen. Det behövs därför en större översyn av kommunernas ekonomiska förutsättningar, som vi aviserade . Kommunerna ska ha förutsättningar att tillhandahålla en god kvalitet i skola, sjukvård och omsorg oavsett konjunktur. Många unga saknar arbete och har inte en fullständig gymnasieexamen. Vi anser att det är bättre att dessa unga passar på att läsa in en gymnasieexamen än att de går passivt arbetslösa. Vi föreslår därför ett tillfälligt program med 10 000 platser för unga arbetslösa som vill komplettera sin utbildning så att de får grundläggande behörighet, ett så kallat ungdomslyft. Vi avsätter för detta ändamål 2010 och 2011 samt 2012. har i första steget i budgetprocessen ställt sig bakom den borgerliga regeringens budgetförslag . Det innebär att har beslutat om ramar för 27 utgiftsområden samt fattat beslut om skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft . Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget i budgetprocessen gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi förespråkar, avstår vi från att redovisa något formellt motförslag till anslagsfördelningen inom utgiftsområdet. Våra budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där olika delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I och med att jag inte har något yrkande under denna punkt vill jag i stället summera vår politik. Vi prioriterar jobben och får därigenom fart på tillväxten och kan öka resurserna till välfärden. Med dessa ord vill jag önska talmännen, riksdagsledamöterna och personal en god jul och ett gott nytt år. 87 (): lämnar miljontals föräldrar sina barn sitt allra bästa, sina ögonstenar till förskola och skola och hoppas att de ska få den bästa utveckling som går att få. lämnar hundratusentals människor sina nära och kära till äldreomsorgens omhändertagande och hoppas och tror att de ska få det bra även . söker hundratusentals människor vård, rehabilitering och habilitering och hoppas och tror att det ska göra deras liv bättre. går en dryg miljon människor till sina arbeten i vård, skola och omsorg. De hoppas att de ska få de bästa möjliga förutsättningarna att utföra sitt arbete på bästa sätt, eftersom deras arbete är så viktigt och betydelsefullt för den enskilde men också för de anhöriga och för hela samhället. är alla vi kvinnor beroende av att välfärdstjänsterna fungerar så att våra liv också gör det. Det handlar om vår egen försörjning, om vår egen utveckling och om hur ansvaret för det obetalda arbetet fördelas. Välfärden har alltså en enorm betydelse för jämlikheten och för vars och ens trygghet och frihet och för samhällets utveckling. Därför är det ambition att bygga världens bästa välfärd utan vinstintressen. Vi behöver då satsa på de anställdas arbetsmiljö, arbetsvillkor och möjligheter till inflytande, delaktighet och utveckling och inte minst på deras löneutveckling. Om det nu är så att vi överlåter våra nära och käras omsorg och våra ögonstenars utveckling i deras händer måste vi också skapa de bästa förutsättningarna för deras arbete, för tänk vilket enormt ansvar de tar och varje timme! Om vi vill att fler ska ta det ansvaret måste vi också inse vad vi behöver förändra och förbättra i deras förutsättningar för välfärdsarbetet. Många pratar om de kommande pensionsavgångarna, men få pratar om hur vi ska få människor att vilja arbeta i välfärden. Vi behöver också mindre barngrupper i förskolan. går där 16,9 barn per grupp och 5,3 per anställd. Det är tre och ett halvt barn mer per grupp än före förra krisen. Under den här borgerliga regeringen har barnantalet i varje förskolegrupp ökat i . Vi skulle behöva ha en annan utveckling där barngruppernas storlek minskar, så att barnen får en tryggare och bättre utveckling i en mer harmonisk och utvecklande miljö. Vi behöver bygga världens bästa välfärd, men då behöver vi satsningar i stället för skattesänkningar och vinstutdelningar. Hur kan det komma sig att ni borgare säger att vi har råd med sänkta skatter men inte med en bättre kvalitet i våra förskolor? Bara i 130 av landets kommuner finns det barnomsorg på obekväm arbetstid detta trots att arbetslivet såväl inom det offentliga som inom det privata kräver arbete på obekväm arbetstid, särskilt inom LO-kollektivet. Det borde vara obligatoriskt genom lagstiftning med barnomsorg på obekväm arbetstid så att alla kan ta ett jobb eller fortsätta jobba med det de gör utan att behöva vara beroende av släkt och vänner för att kunna jobba. Då behöver vi satsningar i stället för skattesänkningar och vinstutdelningar. Hur kan det komma sig att ni har råd med skattesänkningar men inte med en barnomsorg som följer arbetslinjen? På fritidshemmen går det nu 20,5 barn per anställd. När min dotter gick på fritis var det 9 barn per anställd. En genomsnittlig grupp på fritis hade då 18 barn, 35. Varför ska dagens barn ha en sämre verksamhet när vi är rikare nu än vi var då? Vi behöver alltså satsningar på välfärden i stället för skattesänkningar. Hur har ni råd med skattesänkningar men inte med barnens verksamhet på fritidshemmen? Om vi vill ha en bra utveckling och utbildning för våra barn behövs det också mindre klasstorlekar. Det är rätt tydligt. Trots att vi är rikare än är klasstorlekarna större, och vi har fler elever per lärare. Vi skulle behöva anställa 4 000 fler lärare för att nå samma klasstorlekar som vi hade före förra krisen. Värt att uppmärksamma är också att de kommunala skolorna har högre lärartäthet och fler utbildade lärare än privatskolorna. På de privata gymnasieskolorna har mindre än hälften av lärarna utbildning. Det kanske inte är så konstigt eftersom lägre lönekostnader ger högre vinster. I stället för vinster borde pengarna gå tillbaka in i verksamheten. Viktigare än skattesänkningar borde vara högre lärartäthet och utbildade lärare. Det är väl ändå det som är det avgörande för vad eleverna kan få sig till del och prestera. Att vara beroende av andras omvårdnad och omsorg är självklart svårt. För många äldre är det dock helt avgörande för deras hälsa, liv och förutsättningar i övrigt. Vi är många som är imponerade av den omsorg och den omvårdnad våra anhöriga får. Vi ser dock hur personalen sliter och hur tiden inte räcker till mer än det allra nödvändigaste och ibland inte ens till det. I stället borde vi satsa på äldreomsorgen som fått en liten andel i förhållande till den demografiska utvecklingen. Låt oss ändra på det och i stället för att sänka skatten för dem som har jobb satsa på de äldres välmående. hölls ett protestmöte arrangerat av , och här i . Man protesterade mot nedskärningarna på de hemlösa som försöker ta sig ur missbruk, mot nedskärningarna på prostitutionsgruppen och uppsökarverksamheten, mot nedskärningarna på och ledsagarservice. En paroll var: Skam att spara på de fattiga bara! Just den parollen är så talande för den borgerliga politiken. Ni sänker skatter mest för dem som tjänar mest. De rikaste har fått av inkomstförstärkningarna medan ni sparar på sjuka och arbetslösa ja, de får till och med betala till de rika. Inte ens i krisen värnar ni de mest utsatta eller kärnan i välfärden. Kommunerna tvingas till besparingar och uppsägningar. 35 000 jobb har försvunnit i offentlig sektor , varav 16 000 vikarier. Inte en krona extra har kommunerna fått 2009 av den borgerliga regeringen. En ansvarsfull regering hade i denna kris sagt: Vi ska värna välfärden i krisen. Därför ska kommunerna och vi tillsammans fixa detta. Det ska inte bli några uppsägningar som förvärrar krisen. Men så är det inte. i skär ned och 124 anställda får gå. vill i stället bygga världens bästa välfärd. Då räcker inte de tillskott som kommunerna har fått . De täcker inte kostnaderna för krisens effekter på kommunsektorn. De extra pengar som den borgerliga regeringen sköt till äts till två tredjedelar upp av de ökade kostnaderna för socialbidragen, vilket i sin tur är en effekt av den borgerliga politiken. Det behövs större tillskott och mer långsiktiga sådana. En kommun kan inte planera så kortsiktigt som regeringen tror och förväntar sig. Det tar tid att ändra i en verksamhet, och man måste få långsiktiga besked. Annars får inte tillskotten som ni har gett , valåret, någon större betydelse. Vad händer 2011?