prot · GW09138 · 2009-08-13 00:00:00 — Det reformarbetet syftar till att lägga grunden för en långsiktig ekonomisk utveckling där service till medborgare och företag står i fokus. inrättade regeringen en e-delegation som ska samordna och koordinera arbetet med IT-baserade tjänster och lösningar i staten. Delegationen består av generaldirektörerna för de mest IT-intensiva myndigheterna och verkställande direktören för Kommuner och Landsting (SKL). Den ska bidra till att genomföra regeringens e-handlingsplan och ska samordna arbetet med kommuner och landsting samt vid behov arbeta med företrädare för näringslivet, forskare och användare. Ett förslag till strategi ska avlämnas till regeringen . Slutligen vill jag beröra frågan om IT-användningen i skolorna. Skolan är till stora delar ett kommunalt ansvar, och ansvaret för hur skolans IT-användning kan utvecklas vilar därför i huvudsak på kommunerna. Det är dock viktigt att staten också stöder utvecklingen. Regeringen har därför tagit initiativ till att stärka och utveckla IT-användningen i skolorna. fick i uppdrag att främja utvecklingen och användningen av informations- och kommunikationsteknologi i förskolor, skolor och verksamheter samt hos skolhuvudmän. I uppdraget ingår även att bedöma utvecklingsbehovet avseende IT-användningen och ge förslag på eventuella insatser. Lärares användning av IT för att utveckla undervisningen ska särskilt belysas. ligger i topp gällande användningen av IT, och så ska det även se ut . 9 (): Jag tackar så mycket för svaret och för att vi kan ha den här diskussionen om hur viktigt det är att fortsätta med en bra IT-politik och också ha en nationell IT-strategi. Det går inte att leva på gamla meriter. Jag håller med om att ligger bra till och har legat i framkant. Det är bland annat för att vi under den socialdemokratiska regeringens tid satsade på både utbyggnad av höga hastigheter och bredband i hela landet. Tillsammans med staten, marknaden och kommunerna byggde vi ut i hela landet. Det var en reform som vi genomförde. En annan reform var hem-pc-reformen, då människor fick möjlighet att ha en dator i hemmet och få gå en utbildning. Det ökade möjligheterna för gemene man att skaffa sig en dator. Det var en av de första åtgärderna som ni i den borgerliga regeringen tog bort när ni vann valet. Det har stannat av. Vi kan leva på gamla meriter ett tag till. Jag håller med om att vi i ligger bra till. Men hur länge gör vi det? Vi vet att andra länder beslutar om nationella IT-strategier och sätter upp visioner om hur man ska bygga ut i glesbygd, hur man ska se till att det ger sysselsättning åt fler och hur man ska se till att ungdomar i skolan får möjlighet att utveckla sig och bli ännu bättre än vad de är. Det handlar om att flytta fram positionen och inte bara leva på gamla meriter, dem som vi socialdemokrater satte upp. Det är viktigt att se till att vi får höga hastigheter i gles- och landsbygd. Det finns företag som sätter det som ett krav för att de över huvud taget ska kunna vara kvar. Så är det till exempel i mina hemtrakter i , i norra , i , , och också längre ned mot , i och så vidare. Där finns det företag som säger att de flyttar om de inte får möjlighet till höga hastigheter. De måste kunna skicka rörliga bilder, inte bara text och mejl. Det är bara det som är möjligt när det går för långsamt. Det går så snabbt. Bara nöjde vi oss kanske med att kunna skicka mejl med några bilagor. vill de allra flesta av oss kunna se rörliga bilder. Vi märker att medieföretagen flyter samman med Internet. Man har webb-tv, SVT Play och sådana exempel. Det är också tvärtom. blir nu medieföretag och till exempel nyhetsföretag. Allt det här flyter samman. Då krävs det höga hastigheter även i glesbygd. Det kan inte vara så att det blir en service för de människor som finns i tätort, i , och och runt omkring här. Det ska inte bara vara här som man kan se utan att det hackar i skärmen och inte bara här som man har möjlighet att ta till sig all den servicen. Vi måste ha en politik för hela landet. Det behövs en IT-strategi, en vision för framtiden. Hur ska det se ut? Hur ska vi bygga? Hur ska vi skapa snabba hastigheter i båda riktningarna i hela landet? Det saknar jag, och tycks vara nöjd med nuvarande läge. 10 Statsrådet (): Jag tror att vet att har fastställt ett mycket tydligt mål, att IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet ska finnas tillgänglig i alla delar av landet. När det fastställdes valde inte att argumentera för att det skulle finnas konkretiserade delmål. Det kan mycket väl vara den väg som vi kommer att hamna på, men har jag inte satt ned foten för det. En del andra länder har satt upp delmål, men det är helt klart att vi har ett övergripande mål som tydligt ska definiera tillgängligheten av överföringskapacitet i alla delar av landet. säger att det saknas fokus när det gäller att utveckla IT-infrastrukturen i landet. Det är klart att det hör oppositionen till, men jag kan nämna några av åtgärderna för att skapa bättre förutsättningar för marknaden att utvecklas. Regeringen har infört möjligheten till funktionell separation, vilket innebär att om det finns synnerliga skäl kan ålägga Sonera att särskilja verksamhet som rör åtkomst till kopparnätet. Syftet är att öka konkurrensen på bredbandsmarknaden och därigenom åstadkomma större valmöjligheter för konsumenterna, det som efterlyste. Regeringen har frigjort radiofrekvenser för andra kommunikationstjänster än radio och tv. Frekvenserna har särskilt goda egenskaper för att erbjuda tjänster med god geografisk täckning, till exempel mobilt bredband. var tidigt ute, , och verkar nu aktivt för att fler länder ska göra samma sak. Det är för att kunna få en tillräckligt stor marknad för bra tjänster och produkter. Dessutom har vi under förhandlingar om revidering av EG-direktiv som gäller lagen om elektronisk kommunikation aktivt drivit på för att vi ska ha ett regelverk som ännu mer stimulerar till konkurrens och harmonisering inom EU. En ytterligare åtgärd är att regeringen anslagit medel för stöd till kanalisation för bredband. Dessutom finns det möjlighet för hushåll att få skattereduktion för viss arbetskostnad för att ansluta ledningar för elektroniska kommunikationer till hus. Det underlättar för marknaden att uppgradera accessnätet och för konsumenter att välja anslutning. 11 (): Det är så det ska gå till väga. Men hur blir det med de digitala klyftorna? Hur blir det med de företag som säger att de måste flytta från glesbygden till tätort för att de inte har möjlighet att skicka sina bilder och filmer, det som de har producerat, för att hastigheten är för låg? De kan tvingas flytta till tätorter för att det inte finns tillräckligt bra hastigheter i näten. Hur blir det för dem? Vad kommer att ge dem för svar? Och hur blir det för alla de människor som står utanför ? Hur ska man hjälpa dem som står utanför, frivilligt eller ofrivilligt? Man ser inte möjligheterna och allt det som det underlättar för människor när de väl tar steget in i IT-samhället. Det finns många som står utanför. Hur ska den digitala klyftan minskas? Vet hur hon ska gå till väga? Och hur ska vi göra det möjligt för skolan att utvecklas ytterligare? Hur ska vi hjälpa lärarna att få känna sig trygga och kunna utbilda på ett bättre sätt? Det handlar om att ska kunna flytta fram sin position och att man inte bara ska vara nöjd med den situation man har. Man behöver lägga på ett ytterligare kol för att vi ska ligga i den framkant där ministern vill att vi ska vara. Det handlar om att underlätta för företag i glesbygd, att underlätta för människor att ta steget in i IT-samhället, att göra det möjligt i skolan för lärare och elever att ta ytterligare steg och att se till att det ger sysselsättning. Det kan IT göra. IT är en stor möjlighet att skapa fler arbetstillfällen, både i gles- och landsbygd och i storstäderna. Det behövs en strategi med delmål och när man ska nå de olika målen och hur vi ska kunna flytta fram positionerna. Det hade varit bra om hade kunnat få det beskedet . säger att hon kanske kommer att hamna där till slut med delmålen. Då undrar jag: När kommer de? 12 Statsrådet (): Vi må ha olika arbetssätt när det gäller att hantera och driva politik och att driva samhällsutveckling. För mig är det viktigare att vi utvecklar bredbandstekniken i hela landet än att sätta upp delmål som i sig inte har något egenvärde. Jag har tydligt beskrivit för hur våra positioner generellt sett ligger i topp. Jag kan nämna några ytterligare saker, annars kan läsa Europeisk rapport om digital konkurrenskraft som visar att andelen av befolkningen som har använt till exempel 3 G-telefon för att koppla upp sig placerar på första plats. När det gäller andelen som använder Internet minst en gång ligger vi på första plats. Vi har den lägsta andelen som aldrig har använt Internet och så vidare. Den rapporten finns tillgänglig. Det är när man skapar bra förutsättningar för marknaden som man också skapar förutsättningar för att marknaden ska intressera sig ytterligare för fler hushåll och konsumenter runt om i landet. Vi har aktiva operatörer, och det pågår en ständig utveckling på marknaden om den får rätt stöd. och Tele2 har till exempel annonserat om ett samarbete där bolagen avser att erbjuda mobila tjänster med hög överföringskapacitet till stora delar av landet. Den här samverkan är oerhört positiv och kan öka tillgängligheten till bredband inom flera områden. Utbyggnaden ska ju i enlighet med den gällande politiken ske i marknadens regi, och därför välkomnar vi den här typen av intentioner från bolagens sida. I samma andetag måste jag säga att det här är anmält till . Det ger sig väl om den här typen av samverkan får kritik eller inte. Operatören till exempel driver ett mobilt bredbandsnät med mycket hög täckning inom inte minst glesbygd. Man har fått nya ägare , och det ska bli oerhört intressant att se hur det utvecklas. Det är precis inom detta megahertzområde som vi nu kan se att man kan utveckla teknik för glesbygden. PTS beslut om hur GSM-tillstånd i 900-megahertzbandet ska hanteras ska göra det möjligt för operatörer att fasa in ny teknik för mobilt bredband. Det är naturligtvis oerhört intressant när det gäller att nå hela landet i det teknikskifte som vi nu befinner oss i när vi ser att kopplar ned sitt eget fasta nät. Utvecklingen i skolan tror jag att jag svarade på i mitt första anförande. Vi har specialriktat detta via med ett uppdrag att främja utvecklingen i skolan. 13 (): Vi har en nöjd minister. Hon är nöjd med utvecklingen. Det är väl bra att vi har en nöjd minister. Jag skulle ju vilja att ministern ville flytta fram positionerna ytterligare, inte säga att vi ligger bra till och att det räcker med det. Jag vill ju att ska fortsätta att vara ett IT-land i framkant, ett land där man försöker sig på nya åtgärder, möter utvecklingen och är på hugget. Om nu ministern är nöjd så är faktiskt inte företagen som jobbar inom IT-branschen nöjda. Det har vi fått rapporter om på olika sätt. De tycker att det händer för lite. De saknar en vision. De saknar målen för hur man ska gå till väga för att fortsättningsvis ska vara i framkant. De saknar målen för både de näringspolitiska och de sociala konsekvenserna. De saknar målen för IT i vården. De saknar målen för hur IT ska kunna vara till hjälp i klimatpolitiken och hur man ska kunna se till att det blir en kompetensförsörjning. Där finns det ju en skillnad. Marknaden är inte nöjd, men är nöjd med den nuvarande IT-politiken. I många andra fall brukar den borgerliga regeringen hänvisa till marknaden och säga att det är marknaden som vet och kan bäst och att politiker inte ska lägga sig i. I det här fallet är det faktiskt så att marknaden vill att politiker ska sätta ned foten, ha en vision och visa med hela handen att nu går vi vidare. ska vara IT-nationen i världen. Vi vågar satsa. Vi vågar bygga ut i gles- och landsbygd. Vi vill se till att företag ska kunna utvecklas i hela landet. Jag hoppas att i sitt sista inlägg kommer att kommentera det. 14 Statsrådet (): Som politiker kommer jag aldrig att vara nöjd eftersom det ständigt pågår en process. Det var det jag försökte förklara för . I en debatt vill man naturligtvis inte alltid höra att som marknaden just utvecklar ny teknik behöver man också ett annat regelverk. Staten är den part som ska skapa bra förutsättningar så att marknaden fungerar på marknadens premisser. Sedan är jag fullständigt införstådd med att marknaden i sig inte är intresserad av att skapa bra förutsättningar i alla delar av landet utan att det finns en ekonomisk stötta. Det är, precis som jag beskriver, ett pågående arbete för att marknaden och regelsystemet ska kunna stötta varandra. Vad gäller e-förvaltningen, som kom in på igen, är det precis som jag också beskrev i inledningsanförandet. Det är därför vi har ett arbete med e-Delegationen, allt i syfte att den offentliga förvaltningen ska gå vidare och skapa standarder och förutsättningar just för att var och en av oss som användare ännu mer ska se nyttan av att använda Internet som ett redskap. Vi ska också se hur man kan utveckla det inom äldreomsorgen och den kommunala och landstingskommunala verksamheten. Det kommer att vara ett mycket tydligt och starkt redskap. Det arbetet pågår . Det kommer snart att lämnas en rapport om detta. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2008/09:564 om barnfattigdom 15 Socialminister (): har frågat mig vad jag avser att göra med anledning av för barns rättigheters kritik mot den . Vidare frågar om jag avser att utreda konsekvenserna av försämringarna av trygghetssystemet för barn. Låt mig först informera om att har fått beröm av för att vi arbetar bra med . lovordar 2009 bland annat vad gäller arbetet att respektera och tillgodose barnets rättigheter. Vi har också fått beröm för arbetet med att genom lagstiftning skydda barn mot bland annat brott och diskriminering. Jag vill också passa på att informera om att så sent som kom på andra plats, efter , när gjorde en genomgång av barns levnadsvillkor inom EU. Barns ekonomiska situation är en viktig fråga för regeringen. Föräldrarna är de som har huvudansvaret för barnets välbefinnande och för att se till barnets bästa. Barn är därmed i hög grad beroende av sina föräldrars ekonomi och försörjningsmöjligheter. Regeringen strävar efter att ge alla barnfamiljer förbättrade förutsättningar för en god levnadsstandard. Barnfamiljernas viktigaste inkomstkälla är förvärvsarbete, vilket innebär att åtgärder som skapar bättre förutsättningar för arbete är den viktigaste åtgärden för möjlighet till god ekonomisk standard. Den avgörande orsaken till ekonomisk utsatthet för barn är vanligtvis att föräldrarna saknar arbete eller utbildning. En av regeringens prioriterade frågor är därför att öka sysselsättningen och minska utanförskapet. Att fler föräldrar får vara med i arbetsgemenskapen är viktigt för att våra barn ska må bra. Regeringen satsar stort på att värna jobb och omställning och att ge bättre förutsättningar för en varaktigt hög sysselsättning, vilket kommer barnfamiljerna till del. Satsningen på jobb och omställning förstärks nu för att möta effekterna av den ekonomiska nedgången. Genom exempelvis förstärkningar av nystartsjobben, fler platser inom och stöd till arbetslösa genom coachning och fler praktikplatser ges ökade möjligheter till kompetensutveckling och utbildning för arbetslösa. Det är viktigt att förhindra en långvarig frånvaro från arbetsmarknaden, men med arbetslöshet finns de sociala trygghetssystemen där som stöd. När vi nu i drabbas av ekonomisk nedgång till följd av faktorer som vi inte kan styra över är det självklart att det spelar en roll för arbetslösheten och sysselsättningsnivåerna. Alla familjer i vårt land drabbas. Jag vill uppmärksamma att regeringen för att minska effekterna av den ekonomiska krisen på de centrala delarna av välfärdssystemen ökat stödet till kommunerna . Regeringen kommer att följa situationen noga. Med en väl fungerande familjepolitik som stärker barnfamiljerna ekonomiskt samt ger föräldrar möjlighet att kombinera familj och arbete minskar risken för att barn ska leva i ekonomisk utsatthet. Även om ligger långt fram betyder det inte att allt är frid och fröjd. Jag kan försäkra att vi inte tänker luta oss tillbaka. ska vara ett tryggt land för barn att växa upp i. Vår politik kommer även framöver att inriktas på att bryta utanförskapet i samhället och därigenom stärka varje barns rätt till en trygg uppväxt. Slutligen vill jag informera om att regeringen kommer att följa upp barnrättskommitténs rekommendationer av återstående utmaningar i arbetet med att leva upp till våra åtaganden enligt konventionen om barnets rättigheter. 16 (): Tack så mycket, ! Det här är en oerhört viktig fråga, och vi måste tillsammans hjälpas åt att se till att barn inte ska behöva lida i den ekonomiska kris som vi har . säger i sitt svar att det är viktigt att föräldrarna har ett arbete. Ja, givetvis är det så. Men då är det märkligt att det är så många som förlorar sina arbeten. Regeringen brukar skylla på att det är den internationella lågkonjunkturens fel att så många förlorar sina arbeten. Men vi vet att det var under den socialdemokratiska regeringens tid, 2006, som de flesta nya jobben kom till. 153 000 nya jobb kom till som vi styrde landet. Året därpå, 2007, var det bara hälften så många, alltså 80 000 nya jobb. Och sedan kom jobbtvärniten. Den politik som regeringen började driva med en gång efter valvinsten har lett till att det har blivit färre nya jobb och en större klyfta mellan dem som har ett arbete och dem som inte har ett arbete. Det har blivit klasskillnader i som vi inte har haft tidigare större skillnader än vad vi haft tidigare, får jag säga, för vi har haft skillnader även tidigare. Det är beklagligt att regeringen påstår att man har en jobbpolitik när det i själva verket är precis tvärtom. Jobbpolitiken har gått ut på att man ska göra större skillnad. Man ska straffa dem som är arbetslösa. De ska ha lägre ersättning och de ska ha högre skatt, och får de bara lägre ersättning och högre skatt hittar de ett arbete. Det fungerar inte i en lågkonjunktur. Det är möjligt att en sådan politik går att använda i högkonjunktur, men vi ser att det definitivt inte går att använda den i lågkonjunktur. Ni har sänkt a-kassan för hundratusentals människor, och det har förstås påverkat ekonomin för barnfamiljerna för andra också för den delen, men det är barnen som drabbas hårdast. Dessutom skriver i sitt svar att alla familjer i vårt land har drabbats hårt av den ekonomiska krisen. Det stämmer inte. Sådana som du och jag har inte drabbats. Det finns människor som har fått det bättre. Klyftorna har ökat därför att ni har sänkt skatterna för dem som har det allra bäst. Ni har ökat skillnaderna mellan barnfamiljer, så alla barnfamiljer har inte fått det sämre. När man kommer till ett föräldramöte med kanske 30 föräldrar som sitter och diskuterar en skolresa säger några att det är väl ingenting att slänga ut några hundralappar. Det kanske du och jag skulle kunna säga i en sådan situation, men det sitter föräldrar där som vet att de inte klarar det. Frågan är om de över huvud taget kommer tillbaka till ett sådant föräldramöte, när vi har fått dessa stora skillnader mellan barnfamiljer . Vad händer när de går hem till sina barn? Kan de ge det stöd som de faktiskt behöver? säger att det är föräldrarnas ansvar, och det håller jag med om. Det är föräldrarnas ansvar att se till att barnen får en bra uppväxt. Men vi måste se till att åtminstone försöka minska klyftorna så att föräldrarna har en möjlighet, inte öka på klyftorna nu när lågkonjunkturen är som den är så att det drabbar de utsatta barnen mycket mer. Då säger att det är föräldrarna som ska stötta. Ja, men om föräldrarna är i en så här utsatt situation! De kanske är långtidssjukskrivna, som jag har diskuterat med Husmark tidigare, eller arbetslösa. De kanske inte kan stötta sina barn på ett bra sätt. Det behövs en generell välfärdspolitik, det behövs mer barnpolitik och det behövs mer pengar till kommunerna. 17 Socialminister (): Är skillnader mellan olika familjer, mellan olika människor, en helt ny företeelse? Har det funnits skillnader mellan olika hushåll, olika familjer och olika personer tidigare i ? När man lyssnar på kan man få intrycket att det har varit precis lika för alla. Man ska komma ihåg att skillnader finns, att skillnader ska finnas, att skillnader kommer att finnas och att skillnader har funnits av socialdemokratiskt styre. säger att regeringen säger att det är viktigt med arbete och att det då är märkligt att människor förlorar jobben. Hallå, hallå, ! Vi har drabbats av den kanske värsta lågkonjunkturen sedan depressionen . Självklart påverkar detta ekonomierna för hushåll i , för kommunerna, för landstingen och för den nationella nivån. Det spelar roll. Detta kan inte komma som någon överraskning för en erfaren politiker som . När det blir dramatiska nedgångar påverkar det också ekonomin för oss hör och häpna! Vad har då regeringen gjort? Ja, regeringen har gjort massor av saker. Jag har till exempel berättat om de tillskott som vi har gett till kommunsektorn för att kommunerna ska stå bättre rustade att kunna möta de utmaningar som de har när det gäller att säkerställa att vi har en skola som fungerar, en hälso- och sjukvård för alla och en äldreomsorg där vi kan garantera kvaliteten. Men skatteunderlaget sviktar ganska snabbt när människor förlorar jobbet till följd av en ekonomisk kris. Och det går tyvärr inte att tänka bort krisen. Den finns här, den spelar roll och den påverkar också oss. Jag vet naturligtvis att det i opposition är lätt att säga: Hade vi bara fått fortsätta hade ingenting förändrats då hade det varit frid och fröjd och evig högkonjunktur. Men jag tror att de som lyssnar på det här om någon lyssnar; jag ser två ledamöter i kammaren vet att när nedgången kommer spelar det roll för ekonomin. Vad har regeringen gjort? Vi har satsat stora pengar på kommunerna. Vi har genomfört ett jobbskatteavdrag som ökar de ekonomiska marginalerna i hushållens ekonomier som gör att man lättare kan parera krisen och vilket är väldigt viktigt och som egentligen är pudelns kärna som gör att fler människor kommer i arbete. Det är ändå lite besvärande, tror jag, för när LO-ekonomerna säger att regeringens jobbskatteavdrag har gett kanske 60 00070 000 extra arbetstillfällen utöver vad som hade funnits om det avdraget inte hade existerat. Det är då självklart att nyckeln till att vi ska kunna möta krisen är att fler människor kommer i arbete och att vi möter lågkonjunkturen genom förnuftiga åtgärder. Jag vet att det i opposition är väldigt lätt att säga ja till allting som låter positivt. Och det saknas verkligen inte pigga idéer på nya utgiftsökningar och nya kostsamma reformer. Tyvärr saknas pengar. Det saknas inte heller för oppositionen möjligheter att säga nej till alla beslut som är svåra. Det kostar på, och man behöver inte delta i det resonemanget om man sitter i opposition och inte är villig att ta ansvar. Alla i vårt land har drabbats av den ekonomiska nedgången. Det innebär att vi får betala mer i skatt än vad vi annars skulle göra. Det innebär att vår ekonomiska utveckling som hushåll är sämre än vad den hade varit om vi hade haft en ständig högkonjunktur. Det är ett tufft jobb. Det handlar om jobben, jobben och jobben, för barnen, både för de enskilda barnfamiljerna och för att säkerställa att vi har tillräckligt mycket offentliga pengar för att kunna göra insatser för de enskilda hushållen och ytterst för de barn som riskerar att hamna illa till i en ekonomiskt tuff situation. 18 (): Först och främst skulle jag vilja uppmana att läsa LO:s rapport. Gör det innan ni använder den! Det står inte så som säger i rapporten. Det står att det möjligtvis skulle kunna ge jobb . Det står inte att det skulle ha kunnat ge några jobb med er skattepolitik, med de stora skillnaderna. Läs den rapporten och återkom gärna om det!