prot · GW0977 · 2009-02-25 00:00:00 — En av de viktigaste sakerna är att svensk film också ser till att vi kan ha film i hela landet. Film ska inte bara förunnas de få människor som bor i storstäder. Den ska inte vara förunnat bara de få människor som har tillgång till SF:s filmstäder. Filmen ska finnas över hela landet, så att vi har tillgång till den. Detta kan vi göra om filmbranschen känner trygghet för framtiden och också kan skapa nya filmer. Under den här debatten har det pratats mycket om en . För mig är det en självklarhet att vi också följer upp det beslut som vi nu tar med en . Jag har inget emot att man tillsätter en utredning och gör den uppföljningen, men vi måste också arbeta med detta på . Då är det en som vi ser framför oss. Med detta vill jag yrka bifall till samma saker som tidigare yrkade bifall till. 101 (): Ursäkta om jag låter lite bedagad. Jag är kraftigt förkyld, men jag ska försöka tala tydligt ändå. Jag blir så glad när jag hör ordet utvärdera. Jag har stått här i talarstolen och talat om att vi här i kammaren är dåliga på att utvärdera. Det handlar om att utvärdera, analysera, detaljgranska, mäta resultatet av och betygssätta, och de lagar som vi stiftar måste få en uppföljning: Vad hände sedan egentligen? Den lag som ska sjösättas har jag varit stark motståndare till för jag har sett de följder den skulle kunna få. Jag har skrivit som exempel en ensamstående mamma med två tonårskillar som håller på ute på nätet. Hon får ett föreläggande hem, blir inkallad till domstol eller får ett kravbrev. Den enskilda människan kommer att hamna i kläm. Men finns det som sagt filter i den här lagen, och det kommer förhoppningsvis inte att bli som jag befarade. Framför allt ska vi utvärdera detta . Jag hoppas bara att utvärderingen inte håller på , utan att man om man ser att det har gått snett säger stopp och belägg och gör om det hela på något sätt. Internet är en suverän mötesplats. Jag ser mina ungdomar och min lilla dotterdotter, som gillar att sitta i knäet på morfar och trycka på tangenterna och se när det händer något på dataskärmen. De kommer att leva med detta i hela sitt liv och måste naturligtvis förhålla sig till det på ett vettigt sätt. Jag är övertygad om att våra ungdomar inte tar för givet att allting är gratis. De är beredda att betala för det de köper. Det är inget snack om den saken. Internet är på sätt och vis ett liv, ett sätt att leva. Min egen son sitter där och lyssnar på allt möjligt med datorn framför sig. Han läser inga tidningar men är lika uppdaterad som jag är, kanske till och med bättre, för han gör allt på Internet. Vi måste bara hitta tekniken, fru talman. Det som fattas är ju tekniken för att bromsa det här. Tänk om en tobaksaffär inte hade någon prissättning på sina varor och det var fritt fram att gå in och hämta! Det är teknik som saknas. Här ligger film- och musikbranschen kanske efter. De har missat tåget, helt enkelt. Jag tror att de nu kommer att skärpa till sig och se vad man kan göra. Tekniken finns jag är övertygad om det. Självklart måste man få betalt för det man gör. Jag vill ha betalt för det jag gör. Tid är pengar för mig. Skriver jag något vill jag ha betalt för det. Jag skulle bli jättesned om det hamnade ute på nätet. Men om nu tekniken är så dålig att detta kan hända ändå måste vi ändra på den. Äganderätt och upphovsrätt är självklara. Jag välkomnar nu förslaget från utskottet, där man har lagt till detta med utvärdering. Att utvärdera måste vi lära oss att göra bättre i det här huset. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 9 § Kredit till Föredrogs finansutskottets betänkande 2008/09:FiU34 Kredit till (prop. 2008/09:106). 102 (): Det här är ett ärende av den typ som inte brukar röna så stort intresse. Det handlar om kredit till . Men det finns all anledning att också titta på situationen i och på vad det är som har hänt. Vi i anser givetvis att ska låna ut pengar till den isländska staten, men vi anser inte att man ska göra det som ett lån med IMF:s kravspecifikation utan som ett bilateralt lån. Därför har vi en reservation i detta ärende som jag härmed yrkar bifall till. Om vi går tillbaka några månader i tiden minns vi alla att vi såg tv-bilder från där människor var upprörda, bekymrade och ärligt talat jag ber talmannen om ursäkt uppriktigt förbannade över den situation som nu befinner sig i. Vi har också fått många mejl från människor från som faktiskt har vädjat om att i den situation som var inte skulle ställa upp med lån till den isländska regeringen, som man ansåg hade förorsakat den situation som landet befann sig i. Man menade att det var regeringen som var orsaken till hela krisen. vet vi att utvecklingen gick så långt att regeringen fick avgå. Det finns nu en ny isländsk regering som ska försöka hantera den svåra situationen. Det finns i det här läget all anledning att titta på IMF:s krav, som kopplar sitt lån till. IMF har i sin egen politik och i de egna krav som de har ställt på länder när det gäller lån ställt krav på minskad offentlig konsumtion och ökade privatiseringar. För inte så länge sedan har man från IMF:s sida också hyllat , den isländska politiken, privatiseringen och den utveckling och ekonomi som fanns på . Detta lyftes av IMF fram som ett bra exempel på en ekonomi i utveckling med stark tillväxt och stark privatisering. Det har lyfts fram som ett gott exempel av IMF. Vi vet att det är denna politik som har lett till den fullständigt katastrofala situation som nu befinner sig i. Att i det här läget säga att IMF:s krav är det bästa som finns för i den här svåra situationen tror vi i inte på. situation är förödande. Företagens skulder är högre än landets bnp. Hushållens skulder är mer än två gånger landets bnp. Sju av tio företag är nära konkurs, och av hushållens lån är i utländsk valuta. Situationen är katastrofal. De krav som ställs är att den offentliga sektorn ska spara av bnp . I den här situationen har man från sida i landets centralbank gjort bedömningen att man skulle försöka sänka den oerhört höga räntan, som ligger på . Man kan tänka sig hur betydelsefull räntenivån är i och med den skuldsättning som hushållen har. När man ville påbörja en sänkning gick IMF in och sade: Nej, vi anser inte att ni ska sänka räntan i det här läget! Det här kommer att drabba hushållen i oerhört hårt. Vi ser att i politiken med privatisering och i den nya läran har finanssektorn snarare setts som en guldkista som man kan bygga landet på för det var det gjorde än som en del för att kunna finansiera viktiga projekt som kan ge välstånd och jobb. Finanssektorn blev en sektor som bara var byggd på luft och girighet. Vi vet att det inte var så många månader sedan som chefsekonom från var ute och uttalade sig och ansåg att skulle lära sig av den isländska blomstrande ekonomin. Det är nog ett uttalande som Fölster helst skulle vilja glömma. Vem skulle vilja bli ihågkommen för ett sådant uttalande? Men tyvärr tror jag att varken Fölster eller har lärt sig någonting av det här. De kommer säkert att återkomma med liknande uttalanden även . Vi anser att den svenska staten ska bistå i den här svåra situationen men att inte ska ställa sig bakom de krav som IMF har ställt för att bevilja lånen. Vi anser i stället att det här ska vara ett bilateralt lån där man förhandlar med den nya isländska regeringen och där man kommer fram till gemensamma krav som man ska ställa. Självfallet måste ta ansvar för den situation som har uppstått även ekonomiskt. Man måste göra förändringar som är oerhört viktiga. De krav som IMF nu har ställt och den minskade offentliga konsumtionen, där man säger att offentlig sektors andel av bnp ska minska framöver, och det faktum att man säger att budgeten ska vara i balans redan om kommer att innebära att den isländska befolkningen drabbas hårt. Det kommer att innebära stängda sjukhus och stängda skolor. Tyvärr kan vi se att sjukhus har stängt på . Det är inte den hjälpen behöver. Vi har varit i kontakt med vårt systerparti på , Vänstern de gröna, som sitter i regeringen och även innehar posten som finansminister under den här korta regeringstiden. De har på sig innan det blir nyval, och det kan inte vara någon drömsituation för en finansminister att överta en ekonomi i det moras som ekonomi är i. Men de poängterar också vikten av ett bilateralt lån ett grannlandslån. De skulle gärna vilja se ett sådant. De menar nämligen att det isländska folket måste få en chans att självt välja hur det ska hantera den uppkomna situationen och på vilket sätt ekonomin ska saneras. behöver vår hjälp, men befolkning behöver inte IMF:s krav, som kommer att sätta offentliga sektor och folkets välfärd på så oerhört tuffa prov framöver. Den isländska befolkningen kommer att behöva sin välfärd. Den isländska befolkningen kommer att behöva allt stöd för att åter kunna bygga upp sin ekonomi och komma bort från den spekulationsekonomi som den tidigare regeringen har försatt i. Med det, fru talman, yrkar jag återigen bifall till vår reservation. Men jag vill ändå poängtera att i den här kammaren är alla partier överens om att ska ha stöd. Det gäller även . Däremot kan vi ha olika synpunkter på vilka krav man ska ställa. Detta är en viktig signal att sända också till : Vi är beredda också här i riksdag att räcka ut en hjälpande hand. 103 (): Vårt grannland har mycket stora ekonomiska problem, precis som nu redovisade. Den internationella finanskrisen och den inhemska bankkrisen har lett till en mycket kraftig nedgång i den isländska ekonomin som landets tillgång till den internationella kapitalmarknaden i stort sett har upphört. Krisen på är både omfattande och djup. En stor del av det isländska banksystemet ligger i spillror. Handeln med isländska kronor är mycket begränsad, och kronan är fortfarande mycket lågt värderad efter det kraftiga fallet . Arbetslösheten stiger kraftigt som realinkomsterna faller och de offentliga finanserna försämras. En ny minoritetsregering tillträdde som sagt , och nyval ska preliminärt hållas . Precis som sade är vi i utskottet överens om att bör ge en kredit till för att underlätta och bidra till en lösning av den omfattande och djupa finansiella kris som har hamnat i. har omfattande ekonomiska, politiska och kulturella förbindelser med , inte minst samarbetet i . Därför är det naturligt att vi i tar ett ansvar när har behov av stöd. Det är även viktigt att i den rådande internationella finanskrisen på olika sätt bidrar till att förhindra att ett lands finansiella problem sprider sig till andra länder. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ge en kredit om högst . Den svenska krediten är en del av en samlad nordisk kredit om . Den nordiska krediten ges inom ramen för det stabilitets- och reformprogram för som beslutade om . Det var också då de nordiska statsministrarna sade att de ville hjälpa till. Det är därför vi har ärendet här i kammaren. Underlaget i regeringens proposition har varit knapphändigt. Det gäller både informationen om stabilitetsprogram och informationen om villkoren för såväl IMF:s som kreditgivning. Det hela är mycket begränsat varför utskottet, för att på rätt sätt kunna ta ställning till förslaget, har hållit en intern utfrågning samt eftersökt kompletterande uppgifter. Vi har sagt oss i utskottet att vi har förståelse för att tidspress och förhandlingar kan innebära vissa begränsningar i möjligheterna att redovisa ett brett beslutsunderlag för . Jag måste säga att vi dock tvingas konstatera att en hel del av den kompletterande information som utskottet har tagit fram redan fanns tillgänglig när propositionen utarbetades i . Men vi har kompletterat detta i utskottet, så i betänkandet finns kompletterande information om ekonomi och om stabiliseringsprogram som omfattar rekonstruktion av banksektorn, åtgärder för att förhindra ytterligare depreciering av den isländska kronan och konsolidering av den offentliga sektorns finanser på medellång sikt. Det finns också uppgifter om IMF:s krediter till och om krediter till . ställer, vid sidan av ränte- och löptidsvillkor, tre allmänna villkor för lånen till . Det första villkoret är att lever upp till internationella åtaganden, lagar och regler. Det andra är att de länder som berörs av insättningsgarantin i isländska bankfilialer utomlands ställer upp med lån till så att kan uppfylla garantierna. Det handlar i första hand om , och . Detta villkor ställs bland annat för att undvika att den nordiska utlåningen går till betalningar i tredje land. Det här har vi särskilt understrukit också när vi diskuterade det i finansutskottet. Det tredje villkoret är att programmet för konsolidering av de isländska offentliga finanserna bör ges ett mer konkret innehåll än vad som anges i IMF-programmet. Mot bakgrund av bristen på information och pågående förhandlingar anser utskottet att regeringen bör återkomma till med en redovisning av de slutliga villkoren för kredit till . Det är ett tillkännagivande som utskottet föreslår . Den kompletterande information som utskottet inhämtat gör det dock möjligt för utskottet att föreslå att bemyndiga regeringen att besluta om kredit till om högst som tillägg till Internationella valutafondens insatser. Jag känner att vi alla här i utskottet och kammaren hoppas att det på ett bra sätt ska hjälpa under den långa tid det tar att komma tillbaka. Det är ändå ett stöd från de nordiska länderna. Med detta yrkar jag bifall till finansutskottets förslag. 104 (): Fru talman och ledamöter! Det är viktigt att markera att vi är eniga om den huvudsakliga principen med det beslut vi nu föreslår. Vi är eniga om att bistå vårt broderland att rekonstruera och sanera sin ekonomi efter den turbulens som har drabbats av. Detta betänkande gäller ett bemyndigande till regeringen att ge en kredit om högst . Det är inte helt osannolikt att vi kommer att återkomma till , eller möjligen att regeringen kommer att återkomma redan under detta år, för en fortsättning av åtagandena. Återhämtningen av den isländska ekonomin kommer att ta . Detta lån är en del av en samlad nordisk kredit på , motsvarande , som ges inom ramen för det stabilitets- och reformprogram för som beslutade om . Vi är eniga om att bör ge den här krediten för att underlätta och bidra till en lösning av den omfattande och djupa finansiella och ekonomiska kris som landet har hamnat i. har omfattande ekonomiska, politiska och kulturella förbindelser med och har haft det under generationer. Därför är det naturligt att tar ett ansvar när har ett behov av stöd. Enligt utskottets eniga uppfattning är det också en styrka att krediten ges i ett nordiskt sammanhang där de nordiska grannländerna gemensamt bidrar med ett lån som motsvarar drygt hälften av uppskattade behov av kontant internationell finansiering. Bakgrunden till krisen på är anmärkningsvärd för att inte säga spektakulär. Det har sagts en del om det här tidigare. Jag ska nämna ytterligare några uppgifter. Den isländska finanssektorn har expanderat extremt snabbt. Jag tror inte att det finns något motsvarande exempel. De isländska bankernas tillgångar ökade till slutet av 2007 från av bnp redan det en hög siffra till . Huvuddelen av expansionen skedde utomlands via billiga och lättillgängliga lån eller genom utländskt kapital på annat sätt. bruttoskuld mot utlandet steg från av bnp till av bnp . Det var inte så många islänningar som protesterade under de år när utvecklingen skedde. En stor del av expansionen skapade förutsättningar för en tillväxt i konsumtion och investeringar på som ingen av oss andra har sett motsvarigheten till. Den isländska ekonomin i sin helhet har framför allt som en följd av den finansiella sektorns tillväxt under varit på gränsen till överhettning. Den ekonomiska tillväxten och den inhemska efterfrågan på konsumtion har stigit snabbt. Konsumtionsökning och investeringarna har i hög grad finansierats genom lån i utländsk valuta. Det har medfört ökad skuldsättning, underskott i bytesbalans och hög inflation. Fastighetspriserna, för att bara nämna ett tillgångsområde, fördubblades på bara . Dessa obalanser i fundamenta i den isländska ekonomin har medfört att har drabbats extra hårt av den internationella finanskrisen. De tre största bankerna har kollapsat och tagits över av staten. Värdet på den isländska kronan har sjunkit drastiskt , vill jag minnas och den internationella handeln med isländsk valuta har i princip upphört. Den internationella lånemarknaden är stängd och har varit det . IMF räknar i sitt beslutsunderlag med att krisen får stora effekter på den isländska ekonomin. Det är också anledningen till att vi och andra länder medverkar till att rekapitalisera den isländska ekonomin. När propositionen lämnades var ambitionen från regeringens sida att den behövde behandlas med förtur för att kunna anpassas till den tidsplan som IMF lagts upp för IMF:s hantering av stabilitetsprogram och villkoren för såväl IMF:s som kreditgivning. Underlaget för propositionen var därför mycket begränsat. Men regeringen har under hand kompletterat med ytterligare underlag som har kunnat inarbetas i betänkandet. Vi har ett bra underlag för att ta ställning. Utskottet föreslår dock på grund av de osäkerheter som råder eftersom IMF:s överenskommelse med den isländska regeringen inte är klar och villkoren för de nordiska krediterna heller inte är klara att regeringen återkommer till med ytterligare information om bland annat villkoren för kredit till . Jag kan inte avhålla mig från att lite grann kommentera Internationella valutafondens roll i samarbetet. Det är ett överstatligt organ som i nära samarbete med ska verka för att främja ekonomisk utveckling i medlemsländerna genom stabilitet och samarbete i framför allt det internationella valutasystemet. I praktiken är det en självständig institution men formellt ett underorgan till FN. FN-samarbetet sker inom ramen för det ekonomiska och sociala rådet. Fonden arbetar med hjälp av flera olika verktyg som fastställs av internationella överenskommelser och genom beslut i FN:s ekonomiska och sociala råd. Under den nuvarande finansiella krisen diskuteras hur IMF:s roll i det internationella finansiella systemet bör utvecklas. Sannolikt kommer IMF att få ökad betydelse . Man kan naturligtvis ha olika uppfattning om hur väl IMF lyckas i sitt arbete eller ha synpunkter på de regler och rutiner som gäller för IMF:s arbete. Det gäller inte minst de regler som bör prägla de krediter som IMF lämnar. näst intill kampanjliknande avslagsyrkande mot IMF förtjänar inte att tas på allvar. Det gäller framför allt inte i en situation där alla rimligen borde inse behovet av en internationell samordning av det finansiella regelverket och strävan att åstadkomma stabilitet i de internationella finansiella systemen. I det här sammanhanget har och kommer IMF att få en allt större betydelse. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationen. 105 () replik: Jag har inte tänkt ta en stor debatt om IMF, men jag tror att den debatten skulle vara välbehövlig. Den debatten har förts i många länder som har fått lån från IMF där det har funnits en stark kritik mot de krav som IMF riktar mot de olika länderna när det gäller lån. Biståndsorganisationer världen över riktar också kritik mot IMF, dess sätt att hantera lånen och de krav som de ställer på länderna för att de ska få lånen, som oftast innefattar privatisering, minskad offentlig sektor och minskade satsningar på välfärd. Min fråga till blir: Är det inte viktigt att diskutera IMF, IMF:s roll och dess betydelse internationellt när IMF så sent som berömde den isländska ekonomin och framhöll som ett gott exempel? IMF hade tillgång till exakt samma siffror som föredrog här i talarstolen om hur utvecklingen hade varit i den finansiella sektorn, hur den växte och hur låneandelen av bnp bara exploderade. Vi alla kunde egentligen se att det var en fullständigt osund ekonomi, och vi ser konsekvenserna. Men att IMF, som är de som ska styra upp detta, så sent som faktiskt berömde och dess sätt att hantera ekonomin, föranleder det inte att åtminstone fundera på IMF, dess roll och vilka riktlinjer man egentligen har från IMF? Den debatten behövs. 106 () replik: Jag ska rätta på tre punkter. IMF har inte lämnat en officiell rapport om ekonomin på . En medarbetare från IMF gjorde, inte sommar utan sommaren , en analys av de isländska bankerna. Då drog han slutsatser, som var föranledda av den finansiella situation som världen befann sig i då, som i det läget var riktiga. Så var det då. Det var inte bara IMF som gjorde bedömningen att de isländska bankerna var mycket framgångsrika. Det var en ganska allmän bedömning utifrån den situation som rådde då, , då den här enskilda tjänstemannen gjorde en rapport. Det fanns andra riksbanker som gjorde samma bedömningar av de isländska bankerna . har det hänt väldigt mycket. Den tredje punkten som jag vill rätta på är att de regler som gäller för framför allt IMF:s kreditgivning är fastställda av FN:s ekonomiska sociala råd. Det är i det sammanhanget man ska ta diskussionen om vilka regler valutafonden ska ställa upp för de krediter man lämnar ut. Det som har framförts som kritik mot är bland annat att villkoren har varit för hårda. Det är en allmän kritik som gäller hela den finansiella sektorn att villkoren för att få krediter har varit alldeles för slappa i hela världsekonomin under de senaste 10, 15, ja, kanske 20 åren. Snarare borde kraven på låntagare inte bara bankrutta länder utan också enskilda låntagare ha varit större. Det hade förhindrat den finansiella kris som vi har drabbats av. 107 () replik: Att det här inte var en officiell rapport, det kan nog stämma, liksom att det var . Somrarna går tyvärr alldeles för fort, och åren går för fort också. Men inte desto mindre var den här tjänstemannens bedömning av de isländska bankerna, som vi ser faktiskt fullständigt har kollapsat och är övertagna av staten, felaktig. Man säger att bedömningen gjordes . Ja, det säger kanske lite grann om hur ekonomin har varit, hur det har styrts och vilka riktlinjer som egentligen har varit gällande. Efterverkningarna av det sättet att driva finanspolitik och den finansiella sektorn lever ju många länder med . Därför finns det all anledning att vara kritisk. Som jag sade tidigare finns det också andra. Även , Svenskt Näringslivs chefsekonom, berömde . Det må vara hänt att det finns andra som har gjort den bedömningen. Vi kan i alla fall konstatera att deras bedömning har varit felaktig. Att riktlinjerna för IMF:s krav kommer från FN stämmer ju, men det finns all anledning att diskutera både i FN och när det gäller IMF vilka krav som man ställer. Vi kan ju konstatera det skulle vi som vänsterpartister kunna vara glada över att man kanske inte ställer lika många och hårda krav på som man har gjort på väldigt många fattiga länder i tredje världen. Uppenbarligen kan man också välja från IMF vilka och hur hårda krav man ställer. klarar sig där bättre än många fattiga länder, men det ger inte någon anledning att säga att man inte kan diskutera vilka krav IMF ställer. 108 () replik: Jag kan säga att den bedömning som gjordes av världens samlade finansiella sektor har kommit på skam rejält. Man brukar hänvisa till på , som var den ende som förutsåg en finansiell kris. Han hade säkert också kunnat förutse vad som skulle hända . Men i övrigt var det väldigt få olyckskorpar . Den isländska ekonomin har kritiserats bland annat på grund av inflationsrisk under . Man har haft en överhettad ekonomi. Men de isländska bankerna har prisats inom hela finansvärlden under tre för sin framgångsrika verksamhet. Det är alltså lätt att vara efterklok. Jag kan hålla med om att det är en skillnad mellan den finansiella sektorn och vilken industri- eller servicesektor som helst, och jag tycker att man ska ställa större krav på den finansiella sektorn än man normalt ställer. Från sida brukar man normalt ställa lägre krav, och vi hörde också från talarstolen exempel på det . Man säger att de borde sänka räntan på .