prot · GW09132 · 2009-06-15 00:00:00 — Den har inte lett till hållbara fiskekvoter. Tvärtom är det ett stort överfiske. Vi har sett hur det har drabbat EU:s hav. Det är på många sätt ett stort misslyckande. Det är därför det också är så viktigt, när vi är överens om den kritiken, att se vad det är för politisk strategi vi ska lägga upp för att utvecklingen ska vända i rätt riktning. Därför är det också riktigt att tala om det tidigare misslyckandet. Jag kan mycket väl förstå känslan av att säga ifrån; här går gränsen. Men det ledde till att man ställde sig i ett hörn och inte alls kunde påverka. I stället fick man se hur fiskekvoter ökades, hur rovfisket fortsatte, hur dessutom svartfisket fortsatte att öka. Det är på alla de punkterna som vi har lyckats åstadkomma en vändning. Mycket mer kommer att behöva göras. Den intressanta frågan för människor är att jämföra de två strategierna; antingen ställa sig i hörnet, inte vara med, inte påverka, eller se till att lägga upp en strategi som faktiskt vänder utvecklingen. Om vi har EU:s muskler med är möjligheten mycket större till en verklig förändring i . Det är därför Östersjöstrategin har varit så viktig. Sedan var det frågan om barlastkonventionen. Ett av målen är självklart att den ska undertecknas, men vi anger också förutsättningarna. Vi vill också att det ska göras i ett internationellt sammanhang som fungerar. 35 () replik: Alla de elva länderna som har skrivit på anser att konventionen fungerar, men anser att konventionen inte fungerar. Det kan jag inte förstå. Rekommendationen var att vi skulle skriva på konventionen. Jag är inte riktigt nöjd med svaret. Jag skulle gärna vilja höra ännu mer. När kommer miljömålspropositionen, som också tar upp dessa frågor? 36 Miljöminister () replik: Jag hörde hur i sitt första inlägg försökte förvirra begreppen när det gäller miljömålspropositionen. Det har varit helt klart att just därför att det är så bråttom med miljöfrågorna tar vi ett antal miljömål med förtur. Det gäller klimatpolitiken, som också behandlar , och det gäller havspolitiken, som vi diskuterar just . Det har också gällt målen för att skydda värdefull natur, där vi också har lagt fram förslag med förtur. Det är sant att jag hade hoppats att också kunna lägga fram hela miljömålspropositionen detta år, men det har visat sig att det utredningsarbete som genomförs behöver några ytterligare månader. Vi beräknar att lägga fram miljömålspropositionen alldeles . Jag konstaterar att inte på något sätt vill försvara skillnaderna i effekter för fiskeripolitiken. Det är klokt. 37 (): Till att börja med vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Jag ska säga några ord om fisket och havsmiljön. Den svenska fiskarkåren består av ungefär 2 000 man. Kåren är en mycket viktig livsmedelsproducent, vilket sällan kommer fram i debatterna. Det är dålig lönsamhet i en stor del av det svenska fisket. Därför har man satt in ett nytt system med överförbara kvoter. Då kommer det pelagiska storskaliga fisket att minska med . Det har varit svårt att rekrytera ungdomar till fisket, och det beror på olönsamheten. Men i och med att den pelagiska flottan minskar kommer de andra att få en betydligt större lönsamhet. Förhoppningsvis kan vi få fler ungdomar till yrket. har fått i uppdrag att utreda det småskaliga fisket för att om möjligt se vad som kan göras för att få bättre lönsamhet i det. Det är det småskaliga som ger liv i kustbygderna. I och med det överförbara kvotsystemet har det småskaliga fisket fått egna kvoter på både strömming och torsk. Det hoppas vi ska göra mycket. För att vi ska få hållbara fiskbestånd måste vi ha skonsamma fiskemetoder. Vi måste minimera bifångsterna och få slut på utkasten. Vi måste också höja minimimåttet på torsk så att den kan leka åtminstone en gång och helst två gånger innan den fångas. Vattenkraftens inverkan på vissa fiskbestånd har äntligen börjat uppmärksammas, och man har också börjat sätta in åtgärder för att få slut på detta onödiga malande i turbinerna. Regeringen anser att det är angeläget att utifrån en långsiktig plan fortsätter att utveckla fritidsfisket och fisketurismen. Här finns det stora möjligheter till utveckling, men utvecklingen får inte ske på bekostnad av andras egendom eller rättigheter. är ett hav som är känsligt för gifter betydligt känsligare än vad är. Utsläpp av dioxiner har minskat, vilket märks på en del arter, framför allt havsörn och säl. Det är inte ovanligt att man ser åtta tio havsörnar på en gång , vilket var en sällsynthet . Sälarnas antal har blivit så stort att de utgör en stor fara och ett hot mot det svenska fisket. Därför måste en förvaltningsplan i likhet med vad andra rovdjur har sättas in. För att minimera farliga ämnen i båtbottenfärger, som miljöministern redan har nämnt, kommer man nu att se till att det blir båtbottentvättar inrättade lite här och var efter kusten. Det är bara för att uppmuntra båtägare att inte använda giftiga båtbottenfärger. En annan tickande bomb som ligger på är de ägarlösa vraken. Här tickar det ut inte bara oljerester, utan det är kemikalier och allt möjligt farligt som rinner ut därifrån. har fått i uppgift att inventera det här och se vad man kan göra. Sjöfarten orsakar stor miljöpåverkan, framför allt genom orenade utsläpp, men det håller man på att försöka komma till rätta med. Oljeutsläpp är olagligt, men tyvärr förekommer det i ganska stor skala. Det ställer till ohyggliga lidanden för bland annat sjöfågelbeståndet. Alfågeln är mycket drabbad. De som inte har sett dessa skador kan vara lyckliga, för det en otäck syn att se dessa kletiga fåglar sitta på isarna och frysa ihjäl. Men med rätt efterlevnad av de regelverk som finns är sjöfarten fortfarande ett oslagbart transportmedel miljömässigt. Källor till farliga ämnen som kommer ut i havsmiljön måste identifieras och åtgärder måste sättas in. Läkemedelsrester som förs ut i vattnet måste också förhindras. Man kan bara ta sig en funderare över vad alla p-piller som spolas ut genom reningsverken kan åstadkomma på fiskens reproduktionsmöjligheter. Trots att säl, skarv och örn ökar i antal är ett allt annat än giftfritt och friskt hav. Många fiskarter minskar eller har försvunnit. Bara torsken visar en markant uppgång, efter en helt naturlig svacka. Det här är den fjärde uppgången som jag under mitt liv har sett. Vi har misshandlat i generationer, och det kommer tyvärr att ta generationer att rena den. Många åtgärder har redan satts in i form av reningsverk, förbud mot vissa kemikalier och så vidare, men mycket återstår att göra. avsätter nu stora summor för att komma till rätta med det problemet. Under vårt EU-ordförandeskap kommer att få ett prioriterat läge. Har man som jag tillbringat en stor del av sitt liv ute i ytterskärgårdar ser man att någonting smyger sig på. Det syns inte år , men på 10, 15, 20, 30 och ser man vad som har hänt. Jag har sett detta: Fiskar försvinner arter är helt borta. Påväxt av alger på stenar på stränder har blivit mycket markant. Algblomning, som inte är någon nyhet i , kommer allt oftare. Om det blir en varm sommar blir det också en kraftig algblomning. Men det är inte bara under havet som det märks förändringar. Sjöfågelungar som låg i stora mängder i utskärgårdarna är en sällsynthet. Även sjöfågelfaunan slås alltså ut. Som jag sade får en prioritet under vårt EU-ordförandeskap, och det ska vi vara glada för. På det viset kan åtgärder sättas in inte bara efter svenska kusten utan efter hela kuster tack vare samarbetet inom EU. 38 (): Det har varit roligt att lyssna, för det är så många entusiastiska röster, inte minst från den senaste talaren. Jag tycker också att det är väldigt intressant att höra mer av beprövad erfarenhet, som representerar. Det finns alldeles för lite av det i . Jag kommer från , och jag ska bara lyfta fram några saker. Jag har tidigare interpellerat jordbruksministern om bland annat musselodlingen, och han ställde sig väldigt positiv och kom med egna förslag om hur man skulle sluta kretsloppen. Musslorna är inte bara föda för människor och djurfoder, utan man kan också använda dem som gödningsämnen och får då kväve, kalium och fosfor som kretslopp. Det har vi väldig nytta av när det gäller blåmusslorna på , men även ostron, och det lär finnas andra sorter i som vi kan njuta av. Det är väldigt intressant att man tar detta helhetsgrepp som några har talat om. Högskolorna har sektoriserat hela världen i olika fakulteter och ämnesområden, men här behövs helhetsgrepp. Jag ser att vi nu verkligen har lyckats med det. Jag skulle vilja ge beröm till dem som har skrivit propositionen jag vet inte vem det är som är ovanligt välskriven. Det finns några speciella saker som jag skulle kunna lyfta fram vid sidan om musselodlingen, och dit hör själva odlarnas belägenhet. De som ska bereda musslorna behöver musselskördare och fartyg att frakta med. Det skulle då vara intressant om de kunde använda skrotningspremier också för att bygga om utrangerade fiskebåtar. Man kan ge lite mer stöd och få större fart i användningen av musslor och andra organismer som ligger längre ned i näringskedjan, både i och i . Jag har motionerat om utbildning av sjöbefäl. Det är nämligen så det är också erfarenheter från att man har problem att anställa dugligt folk. Det är för få sökande till lediga tjänster trots att man har fartyg som behöver bemanning. Därför skulle man behöva bygga ut de utbildningarna. De kan vara långa eller korta. Det kan vara skola, yrkesutbildning eller högskola. Vi har sjöbefälsutbildning i . Hela den kedjan behöver stärkas. Det är inte minst angeläget när vi har så många arbetslösa, både äldre och yngre, som skulle må gott av att först få komma i träning och sedan göra tjänst på fartyg och komma ut till andra länder. Jag tror att det skulle vara ytterligare ett sätt att stärka konkurrenskraft. Det är ungefär detta som jag skulle vilja säga tiden har lidit. Jag skulle vilja göra just dessa tillägg och lägga miljöministern detta på hjärtat. 39 (): Mycket har redan sagts i denna intressanta debatt, men som lärare vet jag att upprepning är inlärningens moder. Det är angeläget att en handlingsplan för det internationella arbetet nu tas fram. Alliansregeringen kommer att vara pådrivande och arbeta strategiskt för att stärka det internationella samarbetet och förbättra havsmiljön. har arbetet varit fragmenterat och saknat brist på tydliga prioriteringar. En samlad handlingsplan för det internationella havsmiljöarbetet är därför nödvändig. EU:s direktiv utgör grunden för den svenska handlingsplanen. Den trädde i kraft . förväntas vi ha god miljöstatus, och åtgärdsprogram ska ha presenterats 2016. Miljöministern lovade i sitt anförande att ska se till att få som pilotområde inom direktivet. Det är mycket bra. I det sammanhanget skulle jag vilja skicka hälsningen till att det innebär att medel styrs via EU till , eftersom vi räknar med att det här direktivet kommer att bli en del av Östersjöstrategin. kommer dessutom att arbeta för att de regionala organisationerna Helcom, specialiserad på , och Ospar, specialiserad på Nordostatlanten, får en nyckelroll i genomförandet av det direktivet. Det är otroligt värdefullt att det svenska initiativet till en Östersjöstrategi kommer att vara en prioriterad fråga i samband med ordförandeskapet. Utöver miljöinsatser i Östersjöstrategin finns konkurrenskraft, tillgänglighet och säkerhet som andra ben. utsatthet har nämnts här av flera talare. Det är ett grunt, bräckt innanhav som fått utstå extraordinära påfrestningar på grund av föroreningar från avlopp, jordbruk och transporter och också vad gäller utfiske. ställs äntligen krav på livsnödvändiga insatser. Östersjöstrategin öppnar möjligheter, men det kommer att krävas att miljö- och jordbrukssektorerna samverkar betydligt mer i alla länder runt . har påbörjat det här arbetet på ett mycket bra sätt, men det krävs ett arbete av alla länder. För att det ska bli riktigt framgångsrikt måste det ske en samordning på hög politisk nivå. samarbete för att förbättra jordbruksrådgivningen är väsentligt. Här har LRF i fått bidra med utbildningsverksamhet runt . Det är ett vällovligt initiativ, lika väl som samarbete med ryska myndigheter för genomförandet av aktionsplanen. En integrerad havsövervakning och elanslutning i alla större Östersjöhamnar kommer att genomföras, vilket jag välkomnar. Inom arbetet med Baltic Sea Action Plan kommer andra miljöinsatser att ske för att klara målen om sänkt tak för fosfor- och kväveutsläpp. Ett särskilt anslag på har tillskjutits för detta arbete. I detta arbete är det angeläget att samtliga länder runt vidtar ett stort antal åtgärder för att minska jordbrukets och avloppens påverkan på . Det kan exempelvis ske genom att främja hållbara produktionsmetoder, genom avgiftssystem för kväve- och fosforutsläpp det testas nu i en del avrinningsområden vattenvårdssatsningar, våtmarker och buffertzoner. kommer att överta ordförandeskapet i Helcom, och det är särskilt viktigt med tanke på just Baltic Sea Action Plan. Helcoms tänder behöver vässas ytterligare. Förslag om årliga miljöministermöten inom ramen för Helcom kan bidra till att Helcoms tänder vässas. som övertar ordförandeklubban i Helcom ska de nationella åtgärdsprogrammen presenteras. Samverkan och goda arbetsmodeller bör tillvaratas, till exempel Baltic 21 och Östersjöstaternas råd. Vi ska också vara pådrivande inom IMO för kvalitetssjöfart, vilket jag vet att vi också är. Som ledamot av miljö- och naturresursutskott ser jag värdet av samarbete inom , inte minst vad gäller , och . Jag är tacksam för att man fattat beslut om ett fördjupat nordiskt samarbete. Och jag vill också här skicka en hälsning till , som har varit väldigt aktiv i dagens debatt, att det inom finns något som vi kallar den nordliga dimensionen, och i det samarbetet finns med. är att beteckna som en temperaturmätare, som ett naturligt early warning-system. Situationen är akut och alla gemensamma ansträngningar måste till, då larmklockorna har ljudit . Det initiativet skapades av Sida och dess samverkanspartner med syfte att bidra till ett långsiktigt hållbart nyttjande av de resurserna för värnande av liv, egendom och miljö på och i hav och kustområden. Samarbetet innebär att man samverkar kring det svenska utvecklingssamarbetet i Politik för global utveckling, PGU. Initiativet ska också lyfta fram demokratiperspektiv och människorättsperspektiv. Det finns en fråga, som också berörts här , som lyft tidigare. Den handlar om tredjelandsavtal. Vi anser att det inte är acceptabelt att EU subventionerar EU-fiskare så att lokala fiskare slås ut, något som sker vid bland annat Västsaharas kuster, så i denna fråga delar jag upprördhet. Därför är det så angeläget att regeringen driver på kraftfullt för att denna typ av avtal inom EU inte ska tecknas, utan att det mer ska vara biståndsavtal. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 7 § Riktlinjer för klimatpolitiken m.m. och om klimatanpassning Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2008/09:MJU28 Riktlinjer för klimatpolitiken m.m. (prop. 2008/09:162) och miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /09:MJU30 om klimatanpassning (KOM(2009)147). 40 (): Det är nu utnämndes till miljöminister. Som har klimatfrågan stått i centrum för den politiska debatten. Som ingen annan tidigare minister har miljöministern kunnat påräkna sig stöd från forskare, folkrörelser och politiska motståndare. har klimatet haft storheter som , FN:s klimatpanel IPCC och på sin sida. I sin första debatt i presenterade miljöminister sin uppgift för klimatpolitiken. Jag citerar: Vi vänder oss till forskare och tekniker, miljörörelsen, näringslivet och alla partier. Genom samarbete och bred samling bakom insatser kan vi anta utmaningen att utveckla till en ledande förebild. har det gått långsamt. presenterade Klimatberedningen sitt förslag till minskade koldioxidutsläpp i . Regeringspartierna föreslog en minskning av utsläppen i , medan vi inom oppositionen föreslog . Endast fyra av omkring hundra remissinstanser tyckte att Klimatberedningens förslag var för ambitiöst, däribland gruvindustrin, och . Efter Klimatberedningen dröjde det innan regeringen lyckades presentera en proposition om klimatpolitiken. I den visade det sig att svek sin egen utfästelse. I stället för att samla breda intressen bakom en ambitiös klimatpolitik valde regeringen att lyssna på de få remissinstanser som ville minska miljöambitioner. Genom att införa en ny beräkningsmetod försökte regeringen få det att se ut som att man höjde ambitionerna, men i stället sänkte man dem för detta i ett läge när varningarna om klimathotet vuxit sig starkare. Hur kunde det gå så fel? Kanske är det inte så konstigt. När vi socialdemokrater med stöd av v, mp och styrde landet röstade något eller några av allianspartierna konsekvent mot varje klimatförslag. När vi socialdemokrater drev världens ambitiösaste klimatpolitik stod toppnamn i och ifrågasatte klimathotet och . När vi socialdemokrater hade minskat utsläppen med stod i och sade att miljön inte var någon prioriterad fråga. När vi gick till val på att befria från oljeberoendet gick till val på att sänka bensinpriset. När hela Folkrörelsesverige håller seminarium i om behovet av att skärpa klimatreglerna och att måste ta sitt ansvar bokar och och flyger in två av världens mest framträdande klimatförnekare för att de ska förklara för att det inte finns något klimatproblem. Med det regeringsunderlaget är det kanske inte så konstigt att man inte klarar att samla kring en ambitiös klimatpolitik. Uppgiften att samla är inte så svår som den kan tyckas. Det finns ett alternativ till regeringens låga ambitioner, självgodhet och siffertricksande. Undantaget regeringspartierna, gruvindustrin och den svenska petroleumindustrin är nämligen samlat. Alla andra partier i , , många svenska kommuner, Röda Korset, alla miljöorganisationer, forskarsamhället och är alla överens om att det krävs högre ambitioner. Hela Folkrörelsesverige och alla miljöorganisationer är överens med samtliga oppositionspartier om att ska minska de svenska utsläppen . Hela Folkrörelsesverige och alla miljöorganisationer är överens med samtliga oppositionspartier om att det krävs fler åtgärder än de som regeringen föreslår för att komma till rätta med tredje världens klimatproblem. Hela Folkrörelsesverige och alla miljöorganisationer är överens med samtliga oppositionspartier om att det krävs mer för att samla och leda världen mot ett nytt klimatavtal. Vi på den rödgröna sidan har en ambitiösare klimatpolitik där vi föreslår att utsläppen ska minskas nästan en och en halv gång mer än vad regeringen tycker. Det är illa nog att regeringens klimatambitioner är låga, men tyvärr är regeringens jobbambitioner lika låga. Vi visar i vårt alternativ att det går att kombinera klimat- och jobbåtgärder, vilket är något som regeringen misslyckats med i sin proposition. Jag ska ge några exempel. Vi vill investera 6 miljarder i en bred ROT-satsning med klimatbonus som kan ge 15 000 nya jobb. Vi vill bygga om genom klimatsmarta investeringar som vi skapar tusentals jobb inom byggsektorn och rustar upp eftersatta bostadsområden. Vi har ett förslag till ett nytt ROT-avdrag som dessutom kommer att utvidgas med en klimatbonus för att främja minskad energianvändning i hushållen. skapar nya jobb och minskar koldioxidutsläppen. Men med regeringens politik får man lika mycket stöd om man börjar elda med olja som om man slutar elda med olja och övergår till biobränsle. Varför, , ska den som bär in en oljepanna i villan ha lika mycket stöd som den som bär ut den? Vi vill investera statligt riskkapital för att sätta fart på kommersialiseringen och exporten av miljöteknik. Den svenska miljötekniksektorn växer kraftigt och exporten likaså. De allra flesta miljöteknikföretag är dock små, och många har svårt att hitta riskvilligt kapital för att växa och utveckla nya idéer. Tillgången på riskkapital inom energisektorn måste förbättras. Steget från forskning till färdig produkt ska underlättas. Vi vill göra en extra utdelning från om för att skapa en ny riskkapitalfond. Fonden ska aktivt stimulera det breda näringslivets kapitalbehov med särskilt fokus på innovativa små och medelstora industri- och tjänsteföretag. Riskkapital till miljöinvesteringar skapar nya jobb och minskar koldioxidutsläppen, men regeringen låter i stället använda övervinsterna till att satsa på holländsk kolkraft. Vore det inte bättre, , att satsa pengarna i svenska miljöteknikföretag? Vi vill öka satsningarna på energiforskning. ska ligga i världsfronten när det gäller att ta fram ny och innovativ energiteknik för en konkurrenskraftig industri i . Vi vill öka satsningarna på energiforskning och forskning för att minska klimatpåverkan från industrin. Det krävs också att tekniken kommersialiseras i landet. Därför behövs det även en satsning på kommersialisering av ny teknik, till exempel genom stöd till pilotanläggningar och riktad offentlig teknikupphandling som kan driva på utvecklingen av miljöteknik. Ökad energiforskning skapar nya jobb och minskar koldioxidutsläppen, men regeringen öppnar i stället för en utbyggnad av kärnkraften. Är det inte bättre, , att satsa på nya energikällor i stället för att binda upp sig i kärnkraftsberoende? Vi vill investera i vindkraft. Vindkraften står inför ett kommersiellt genombrott i . Energiproduktionen från vindkraft har fördubblats på bara , och det finns planer på utbyggnad av vindkraftsparker både på land och till havs. Vi föreslår ett ambitiöst mål för elcertifikatssystemet för att ta vara på det stora intresse som finns. Ett särskilt stöd behövs till den havsbaserade vindkraften, som än så länge har högre kostnader än den landbaserade. Vi vill göra det enklare och snabbare att bygga vindkraft. Investeringar och förenklingar för vindkraften leder till nya jobb och lägre koldioxidutsläpp. Regeringens utlovade förenklingar visade sig dock inte hålla i praktiken. Gräddfilen blev en långfil det går snabbare med de gamla reglerna, utropade vindkraftsbranschen. Varför, , infriade du inte dina utfästelser? Vi vill investera i lokal klimatutveckling. Vi vill utveckla lokala klimatinvesteringsprogram. Runt om i har hundratals projekt tidigare fått statligt stöd. Programmen har omfattat över 700 åtgärder och har haft en investeringsvolym på . En tredjedel av dessa åtgärder har gjorts av näringslivet. Sammanlagt har programmen sparat över CO2. Det är så mycket som de samlade utsläppen från hela inrikesflyget. Runt om i landet har programmen skapat arbetstillfällen. Runt om i landet har programmen minskat utsläppen. Runt om i landet har programmen skapat tillväxt och framtidstro. Lokala klimatinvesteringsprogram leder till nya jobb och lägre koldioxidutsläpp, men regeringen har valt att lägga ned dessa framgångsrika program och i stället satsa pengar på att göra motsvarande investeringar i andra EU-länder. Varför, , är det okej att byta tvåglasfönster i men inte i ? Varför är det viktigare med bioenergi i än i ? Varför är inte energieffektivisering i lika viktig som i ? Vi vill göra en storsatsning på att tidigarelägga järnvägsinvesteringar. Vi vill satsa på infrastrukturen och tidigarelägga infrastrukturinvesteringar med . Av tillskottet går till kollektivtrafik och järnväg, däribland första etappen av höghastighetsbanan från till och . Tidigarelagda järnvägsinvesteringar skapar nya jobb och minskar koldioxidutsläppen, men regeringen vill inte tidigarelägga några investeringar. av pengarna i regeringsbudgeten satsas på nya vägar ! Varför, , är ni inte beredda att satsa på kollektivtrafik och järnväg för att minska utsläppen? Det här är några exempel på hur höga klimatambitioner också leder till fler jobb.