prot · GW09122 · 2009-05-20 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Talmannen meddelade att ev. interpellationssvar kl. 9.00 skulle utgå. 3 § Meddelande om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2008/09:494 Till Interpellation 2008/09:494 Handläggningen av ärenden med bortförda barn av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor. () Enligt uppdrag 2008/09:496 Till Interpellation 2008/09:496 Statlig verksamhet i av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade engagemang. () Enligt uppdrag Interpellation 2008/09:499 Till Interpellation 2008/09:499 Försäljningen av apotek av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 4 § Beslut om ärenden som slutdebatterats CU32 Bostadsförsörjningsfrågor Punkt 1 (Allmännyttans villkor) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 143 för utskottet 132 för res. 1 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 23 c, 19 fp, 21 kd För res. 1: 103 s, 17 v, 12 mp Frånvarande: 27 s, 17 m, 6 c, 9 fp, 3 kd, 5 v, 7 mp Punkt 5 (Mål för bostadsbyggandet) 1. utskottet 2. res. 7 (v) Votering: 195 för utskottet 17 för res. 7 62 avstod 75 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 52 s, 80 m, 23 c, 19 fp, 21 kd För res. 7: 17 v Avstod: 50 s, 12 mp Frånvarande: 28 s, 17 m, 6 c, 9 fp, 3 kd, 5 v, 7 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 6 (Behovet av hyreslägenheter) 1. utskottet 2. res. 8 (s, v, mp) Votering: 143 för utskottet 134 för res. 8 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 23 c, 19 fp, 21 kd För res. 8: 105 s, 17 v, 12 mp Frånvarande: 25 s, 17 m, 6 c, 9 fp, 3 kd, 5 v, 7 mp Punkt 7 (Äldres boende) 1. utskottet 2. res. 9 (s, v, mp) Votering: 143 för utskottet 134 för res. 9 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 23 c, 19 fp, 21 kd För res. 9: 105 s, 17 v, 12 mp Frånvarande: 25 s, 17 m, 6 c, 9 fp, 3 kd, 5 v, 7 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU33 Hyresrätt och bostadsrätt m.m. Punkt 1 (Överprövning av en hyresvärds skäl att neka kontrakt) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 257 för utskottet 17 för res. 1 1 avstod 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 s, 79 m, 23 c, 19 fp, 21 kd, 12 mp För res. 1: 17 v Avstod: 1 s Frånvarande: 26 s, 18 m, 6 c, 9 fp, 3 kd, 5 v, 7 mp Punkt 2 (Hyressättning) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v) Votering: 143 för utskottet 122 för res. 2 12 avstod 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 23 c, 19 fp, 21 kd För res. 2: 105 s, 17 v Avstod: 12 mp Frånvarande: 25 s, 17 m, 6 c, 9 fp, 3 kd, 5 v, 7 mp Punkt 6 (Andrahandsuthyrning rätt till förstahandsavtal) 1. utskottet 2. res. 6 (v) Votering: 259 för utskottet 17 för res. 6 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 s, 80 m, 23 c, 19 fp, 21 kd, 12 mp För res. 6: 17 v Frånvarande: 26 s, 17 m, 6 c, 9 fp, 3 kd, 5 v, 7 mp Punkt 8 (Avhysning) 1. utskottet 2. res. 8 (s, v) Votering: 155 för utskottet 122 för res. 8 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 23 c, 19 fp, 21 kd, 12 mp För res. 8: 105 s, 17 v Frånvarande: 25 s, 17 m, 6 c, 9 fp, 3 kd, 5 v, 7 mp Punkt 11 (Kooperativ hyresrätt information, råd och stöd) 1. utskottet 2. res. 11 (s, v, mp) Votering: 144 för utskottet 133 för res. 11 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 80 m, 23 c, 19 fp, 21 kd För res. 11: 104 s, 17 v, 12 mp Frånvarande: 25 s, 17 m, 6 c, 9 fp, 3 kd, 5 v, 7 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. AU8 Försöksverksamhet med sfi-bonus 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 143 för utskottet 134 för res. 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 23 c, 19 fp, 21 kd För res. : 105 s, 17 v, 12 mp Frånvarande: 25 s, 17 m, 6 c, 9 fp, 3 kd, 5 v, 7 mp FöU9 Några frågor om sekretess och tillgång till register Kammaren biföll utskottets förslag. 5 § Beslut om ärenden som slutdebatterats TU14 Mål för framtidens resor och transporter Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 143 för utskottet 133 för res. 1 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 23 c, 19 fp, 21 kd För res. 1: 104 s, 17 v, 12 mp Frånvarande: 26 s, 17 m, 6 c, 9 fp, 3 kd, 5 v, 7 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Funktionsmål och hänsynsmål) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU27 Prövning av vindkraft Punkt 1 (Regeringens tillåtlighetsprövning) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 143 för utskottet 133 för res. 1 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 23 c, 19 fp, 21 kd För res. 1: 104 s, 17 v, 12 mp Frånvarande: 26 s, 17 m, 6 c, 9 fp, 3 kd, 5 v, 7 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU22 Samordnad och tydlig tillsyn av m.m. Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (styrelses framställning angående statens styrning av kvalitet i privat äldreomsorg (2008/09:RRS13)) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 143 för utskottet 134 för res. 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 23 c, 19 fp, 21 kd För res. : 105 s, 17 v, 12 mp Frånvarande: 25 s, 17 m, 6 c, 9 fp, 3 kd, 5 v, 7 mp FiU30 Oskäliga krav i börsers regelverk Kammaren biföll utskottets förslag. FiU31 Säljstödjande finansiering Kammaren biföll utskottets förslag. FiU41 Utvidgning av uppdrag för och överlåtelse av aktierna i 3 (granskning av Kasernen Fastighetsaktiebolag) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. (s, v, mp) Votering: 143 för utskottet 134 för res. 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 23 c, 19 fp, 21 kd För res. : 105 s, 17 v, 12 mp Frånvarande: 25 s, 17 m, 6 c, 9 fp, 3 kd, 5 v, 7 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU28 m.m. genomförande av revisorsdirektiv Kammaren biföll utskottets förslag. CU29 Ändring i lagen om energideklaration för byggnader Kammaren biföll utskottets förslag. 6 § En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder Föredrogs näringsutskottets betänkande 2008/09:NU19 En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder (skr. 2008/09:167). 1 (): Jag ser att statsrådet som vanligt, skulle man väl kunna säga inte är med i den regionalpolitiska debatten. Vid de andra tidigare tillfällena som vi har haft det här ärendet uppe för behandling har jag efterfrågat hennes närvaro. Det gör jag inte den här gången. Jag har full förståelse för att hon inte är här, för vilken minister vill försvara det här dokumentet? Ingen, tror jag. Det är nog mycket bekvämare att överlämna det till någon annan. Någon annan ska stå för det som man själv inte vill stå för och som inte är något att stå för eftersom det bara är en massa ord. Jag hade tänkt använda den här inledande delen till att uttrycka det faktiska innehållet i den här skriften. Och så avslutar jag . Det finns faktiskt inget innehåll i den. Det är tragiskt men sant. Nio miljoner människor i är beroende av vad som står här, och det levereras inte. Man har hänvisat till att man skulle komma med något. Det skulle bli en proposition. Det blev en skrivelse. Det är som berättelsen om att man skulle sy en kostym, och det blev inte ens en tummetott. Det är tyvärr sanningen. Vi är mitt uppe i en djup ekonomisk kris, och när nu jobbkrisen sveper fram över landet kommer effekterna inte att bli jämnt fördelade. Studerar man befolkningsutvecklingen i kommuner framträder ett tydligt mönster. Antalet kommuner med en negativ befolkningsutveckling tenderar att öka mycket kraftigt i tider av ekonomisk kris. En av förklaringarna är att djupa ekonomiska svackor i regel följs av ett ökat strukturomvandlingstryck som i högre grad drabbar mindre regioner med en stor andel sysselsatta inom traditionella industrinäringar. De närmaste årens utveckling kommer således att ställa mycket höga krav på en effektiv regional utvecklingspolitik. En grundläggande insikt är den att statens budget har en avgörande betydelse för den regionala ekonomiska utvecklingen. Statliga investeringar i utbildning och infrastruktur skapar de grundläggande förutsättningarna för regional tillväxt. Till detta kommer statliga åtaganden när det gäller de grundläggande samhällsfunktionerna som till exempel ett fungerande rättsväsen. En betydande del av statens resurser används även för att garantera medborgarna en likvärdig välfärdsnivå. I detta sammanhang, herr talman, finns det skäl att konstatera att det råder betydande skillnader mellan regionerna när det gäller ålderssammansättning, arbetslöshet och inkomstnivåer. En politik som syftar till att utjämna ekonomiska skillnader mellan människor kommer därmed att få mycket stor effekt på möjligheterna att bedriva en framgångsrik regional utvecklingspolitik. Omvänt kommer en politik som syftar till motsatsen, det vill säga till ökade klyftor i samhället, att få dramatiska negativa effekter för möjligheten att hålla ihop och skapa förutsättningar för tillväxt i alla delar av landet. Den moderatledda regeringen har konsekvent följt den senare delen. Genom ett batteri av åtgärder med snedvridande fördelningspolitiska effekter har regeringen slagit in en kil mellan de mest utsatta och de privilegierade. Med jobbkrisen som hävstång används nu den kilen för att snabbt vidga klyftorna mellan olika delar av landet. I stället för att krympa avståndet mellan olika delar och skapa goda tillväxtförutsättningar för hela landet innebär regeringens politik ökad regional obalans och försämrade möjligheter att oavsett var i landet man bor driva företag eller jobba. Vi socialdemokrater är övertygade om att det inte finns något motsatsförhållande mellan en god nationell ekonomisk tillväxt och en positiv utveckling i alla delar av landet. Under vår regeringstid pressades antalet kommuner med en negativ befolkningsutveckling successivt ned till de nivåer som gällde innan 1990-talskrisen. Den ökade regionala balansen har löpt parallellt med en i ett historiskt perspektiv exceptionellt god ekonomisk utveckling. En mycket god ekonomisk tillväxt och en steg för steg minskande arbetslöshet har parats med starka statsfinanser och låg inflation. Vår utgångspunkt är att den ekonomiska tillväxten är summan av tillväxten i landets alla delar och att de statliga insatserna måste vara inriktade på att regionerna ska få möjlighet att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Den regionala utvecklingspolitiken ska bidra till att skapa en hållbar tillväxt i hela landet med väl fungerande och hållbara lokala arbetsregioner och en god servicenivå i alla delar av landet. En bra livsmiljö med ett brett utbud av social service, utbildning och kultur höjer allas livskvalitet och stärker regionernas attraktions- och tillväxtkraft. Det fanns när parollen Hela ska leva omfattades av fler partier än Socialdemokraterna. På många områden kunde vi kämpa sida vid sida för bättre service, goda kommunikationer och en levande landsbygd. Men i den moderatledda regeringen har den rösten tystnat. Vi i den rödgröna oppositionen står nu ensamma bakom den parollen tragiskt men sant. I den här skrivelsen kan man se exempel på hur det är stor skillnad mellan att vilja åstadkomma något och att vilja förstöra det upplägg som har varit. Man vill inte, och därför åstadkommer man inte något. Man har sagt att det ska göras satsningar, men i skrivelsen ser vi att inga satsningar görs. Som jag har nämnt, herr talman, får stora delar av den svenska befolkningen leva med effekterna. Jag vill med detta anförande yrka bifall till reservation 1. 2 (): Jag ska börja med att yrka bifall till reservation 1. I den skrivelse vi nu ska debattera var det tänkt att regeringen skulle redovisa den politik och de åtgärder som man ämnar vidta för att stärka utvecklingskraften för landsbygder. har inte skrivit någon motion till skrivelsen den här gången, inte för att vi skulle tycka att det är oviktigt utan mer utifrån att vi har en politik för den regionala utvecklingen i . Vi har motionerat vid ett flertal tidigare tillfällen, och givetvis står den kritik och de förslag som vi har presenterat tidigare fast. Åtgärderna man kan läsa ut i den här skrivelsen är främst inriktade på att öka förutsättningarna för kvinnor och män, ung som gammal, att driva företag, arbeta och bo i olika landsbygder. Så kan man utläsa det. Däremot finns inga konkreta förslag på vilken politik regeringen ämnar bedriva för att stödja utvecklingskrafterna i landsbygden. Regeringen skriver vidare att de har ett huvudansvar för att viss grundläggande samhällsservice upprätthålls för befolkning och företag. Det gäller såväl infrastruktur i vid bemärkelse som kommersiell och offentlig service. Åtgärderna ska stödja de utvecklingskrafter som verkar i många landsbygdsområden. Det låter vällovligt och bra. Men det intressanta är faktiskt inte vad man skriver utan hur verkligheten ser ut. Hur ser resultatet av regeringens politik ut när det gäller den regionala utvecklingen? Jag kan konstatera att det är en skönmålning av verkligheten. Jag kommer att belysa det med några konkreta exempel på regeringens politik och hur den slår i våra landsbygdskommuner. Skrivelsen ger inte någon som helst vägledning om vilka avsikter regeringen har för att stödja de utvecklingskrafter som trots allt finns i olika delar av landet. Regeringen tycks helt bortse från den verklighet vi lever i. Inte ett ord sägs om finanskrisens inverkan på landsbygdens kommuner och deras möjlighet att klara sina åtaganden. Inte ett ord sägs om den befolkningsutflyttning som sker och de påfrestningar som vikande skatteunderlag och ökade kostnader för omsorgsverksamheten innebär. Inte med ett ord nämner man dessa viktiga faktorer, med tanke på hur det ser ut . Vi kan titta på befolkningsutvecklingen i . i publicerade ett basscenario för befolkningen . Då sade man att man räknar med att befolkningen i ska minska med 75 000. Vi kan konstatera att befolkningen redan minskat med dessa 75 000. Så ser det ut. Det är givetvis ett allvarligt hot. Dels får företagen svårt att få tag på kvalificerad arbetskraft, dels medför det andra påfrestningar som drabbar dem som bor kvar. Detta står i bjärt kontrast till och i strid med att hela ska leva och den politik som regeringen vid högtidliga tillfällen stolt proklamerar. menar att i det nationella ansvaret ligger att skapa likvärdiga förutsättningar i regionerna. Det innebär att det är statens ansvar att se till att regioner har tillgång till en fungerande infrastruktur i vid mening. Det handlar om bredband, vägar och annan fungerande infrastruktur och är helt avgörande för en regions överlevnad. Andra delar är vård, skola, omsorg och kultur. Det räcker med att en del i denna helhet försämras för att dessa regioners möjligheter att utvecklas och växa ska försvagas. Att den statliga och kommunala servicen försämras skapar osäkerhet om framtiden hos befolkningen och företagen på landsbygden och försvårar också vardagslivet på ett högst påtagligt sätt. Den offentliga sektorns roll är betydligt större än vad verksamhetens betydelse är. Att statsbidragen inte räcker för att täcka de kommunala utgifterna för vård, skola och omsorg leder till att till exempel kommunala landsbygdsskolor tvingas slå igen. Det är ett resultat av regeringens politik. Att regeringen frångår principerna i skatteutjämningssystemet när de extra 7 miljarderna fördelas innebär att det blir en omvänd . Man tar från de fattiga landsbygdskommunerna och ger till de välbeställda. I ett läge när kommunernas ekonomi försämras så dramatiskt som sker kommer satsningar på landsbygdsprogram, strukturfonder, att ställas mot satsningar som behövs för att klara av omsorgen i våra kommuner. De genomgripande nedskärningarna av servicen som skett och är aktuella, bland annat när det gäller , och Arbetsförmedlingen, kommer i högsta grad att drabba landsbygdens tre miljoner invånare på ett negativt sätt. Vi har redan sett det. Tror regeringen på landsbygden och dess utvecklingskraft, eller ska det hela reduceras till något som man kallar enklare servicetjänster? Vad ger det för signal? Och vad är det för enklare servicetjänster regeringen i så fall talar om? Medborgarnas grundläggande intressen måste alltid vara utgångspunkten för hur olika former av välfärdsinriktad service ska utformas. Det gäller både innehållsmässigt och i val av lokaliseringsstruktur och kvalitetsnivåer. Egentligen är det märkligt att man ska behöva påpeka dessa elementa, men de senaste årens erfarenheter av den statliga servicepolitiken gör det nödvändigt. Kommunledningarnas och många kommunmedborgares erfarenhet är att flera statliga servicegivare snarare prioriterat företagsekonomisk nytta och andra interna ekonomiska mål än att ge medborgarna maximal service på skilda medborgargruppers villkor. Exemplen är många. Det handlar om förändringen av Arbetsförmedlingen, , Posten och SJ. De statliga aktörerna prioriterar ofta, av bekvämlighetsskäl vill jag påstå, tekniska lösningar framför andra, av ekonomiska skäl prioriterar de centraliserad service framför motsatsen samt egna sektorslösningar framför samordnade sådana. Dessutom prioriteras lösningar som innebär förändringar utan dialog med medborgarna. Utifrån dessa iakttagelser är det inte svårt att förstå att medborgarna allt oftare undrar om de statliga organens yttersta syfte är att betjäna medborgarna eller möjligen att uppnå egna interna ekonomiska mål. Dessutom finns det skäl att ifrågasätta det faktum att de statliga servicegivarna nästan utan undantag skapar en enda servicemodell eller ytterst standardiserade sådana för hela landet, trots att skilda kundgrupper har olika önskemål i områden med olika närings- och boendestruktur. Så ser det ut , och det är en effekt av regeringens politik. För att tydliggöra det med ytterligare ett exempel vill jag än en gång ta upp beslut att ersätta en mängd lokala skattekontor, framför allt i inland, med små kvalitetsmässigt avlövade servicekontor i inlandet till förmån för betydligt större arbetsenheter i de större tätorterna efter . Det gjordes trots att IT-systemen var väl utbyggda i hela regionen och mycket lämpade för en spridd lokaliseringsstruktur. Det som kämpade för har vi nu genom regeringens politik sett resultatet av. Det blev precis det omvända. Och trots ett brett folkligt uppror i regionen ändrar inte sina planer ett endaste dugg. Landsbygdens eftersatta infrastruktur resulterar i att man aldrig får en ärlig chans att visa hela sin utvecklingskraft i då dessa regioners rika resurser blir alltmer efterfrågade. anser att en sådan utveckling är oacceptabel eftersom den starkt missgynnar landsbygdsbefolkningen. Den hämmar den lokala ekonomiska utvecklingen och startandet av nya företag. Den hämmar en ökad inflyttning och ett fortsatt kvarboende liksom hela den närservice som gör boende på landsbygden till ett positivt alternativ. Risken är stor att det blir som så träffande beskrivit i Akvavit: Det var en stor glädje att det fanns gamla och sjuka att vårda. Den dag ingen längre behövde vårdas var det slut med bygden. Ja, de sjuka och döende var en välsignelse. De utgjorde basen för näringslivet i trakten. De var de enda som behövde föröka sig. 3 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2. Dessutom vill jag säga att gott kan instämma i mycket av det som redan sagts. Att vi inte har en gemensam reservation tyder i det här fallet mer på tidsbrist, skulle jag vilja påstå. Det kom nämligen många propositioner med den skrivelse som vi nu behandlar. En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder är rubriken på skrivelsen. Det är ett mycket efterlängtat aktstycke för många företagare, organisationer, medborgare och andra aktörer i , och det gäller inte bara dem som är verksamma och boende på landsbygden. Mycket arbete har lagts ned på detta, och var det dags för en strategi. Det vi fått är en skrivelse, en nulägesbeskrivning att förhålla oss till. Förväntningarna var större, men vi kanske hade för stora förväntningar. ska partiledardebatten fokusera på EU. Valrörelsen är i full gång. I dagens EU lever över hälften av befolkningen på landsbygden, och landsbygden utgör av unionens yta. För en stor del av EU:s medborgare är landsbygden av stor betydelse, och jord- och skogsbruk är fortfarande viktiga näringar. Ska människor få bo och leva på landsbygden i EU? Vi i är en del av den europeiska gemenskapen. Vi har också många gemensamma regler att förhålla oss till. är det bra, andra gånger väldigt krångligt och direkt illa. När vi ska rätta oss efter EU:s begrepp om vad betesmark med träd är till exempel, är det inte möjligt för oss själva att avgöra om de träd som står i hagen får vara kvar eller ej. Många ser det nog som en marginell fråga, men för den biologiska mångfalden, och den finns väldigt mycket på landsbygden, är den tyvärr inte det. Vi är beroende av den, även om man lätt glömmer av det. Mångas förhoppningar har knutits till en regering som sagt sig vilja visa mer omsorg och förståelse för landsbygdens möjligheter och svårigheter och dess betydelse för hela landets utveckling än som har gjorts. Just frånvaron av en strategisk inriktning av politiken har påtalats . Regionalpolitiken har haft en helt annan grundinriktning och mer fyllt en funktion som utjämnare men inte primärt som utvecklare. Genom utredningen landsbygden lades en grund för framtagning av prioriterade och strategiska ställningstaganden. Där poängterades fem nyckelområden. Det är lärande, livsvillkor, företagande, landskapet och lokalt inflytande. har länge och på nära håll följt landsbygdsutvecklingsfrågorna och framfört alternativa förslag till den gradvisa utarmning och marginalisering som skett och är till nackdel för hela landet och för den nödvändiga omställningen till hållbarhet. Det kommer med nödvändighet att ske och kommer att ha sin arena där kretsloppen sluts i naturen och på landsbygden. Det finns ingen stad som kan leva utan sitt omland. Den totalinriktning som har förordat tar ett samlat grepp om utveckling, utjämning, uppvärdering och omställning för landsbygd och glesbygd i ljuset av hela landets behov. I regeringens skrivelse kan vi läsa om utredningar och översyner som inte förpliktar och andras pågående arbete, och inte minst ges ständiga hänvisningar till EU:s landsbygdsprogram vilket sjösattes och budgeterades av den förra regeringen. Åtgärdsmässigt undrar vi var alla hundratals goda förslag som lagts fram av landsbygdsriksdag, länsbygderåd, byautvecklingsgrupper, alternativa finansieringsinstitut, partier, kloka lokalpolitiker, enskilda kommuner, SKL och det ytterst dynamiska nu verksamma Nationella landsbygdsnätverket med flera har tagit vägen. Vi saknar många av dem. Det råder nämligen ingen som helst brist på förslag och idéer att ta till vara mänsklig och naturlig kraft i landsbygder. Men det råder uppenbarligen en stor brist på uttalad politisk vilja. syn på landsbygdsutveckling är som sagt en helhetssyn.