prot · GW0982 · 2009-03-11 00:00:00 — Jag häpnar lite grann över hur raljerar över kommunernas ekonomiska situation. Det är inte en miljöpartist som har gått till regeringen i fråga om kommunernas ekonomiska situation. Det är partikamrat , ordförande i , som gång på gång har betonat att kommunerna behöver ekonomiskt stöd . De hinner inte vänta tills vårpropositionen kommer. Vi vet numera, sedan någon vecka tillbaka, att vårpropositionen ska innehålla bidrag till kommunerna. Vi hoppas i alla fall att man håller det löftet. Men kommunerna måste veta hur mycket det handlar om. Hur många personer slipper kommunerna varsla genom att de får ökade bidrag från staten? Det är det som vi vill veta. Det är det svaret som jag vill ha från . Hur många lärare slipper kommunerna avskeda? De får inte besked om hur mycket pengar som de kommer att få från regeringen. Är det någon sadistisk böjelse att ni inte vill ge besked? Ni borde ju veta eftersom ni redan har gett ett löfte om att de ska få pengar. 107 () replik: tycker att vi ska debattera regeringens politik. Det tycker jag också. Jag tycker i synnerhet att vi ska debattera det som berör detta betänkande. Men om vi lägger ihop somliga debattinlägg har det mer varit en budgetdebatt än en debatt om tydligare mål och kunskapskrav i skolan. Jag vet mycket väl att har framställt krav till regeringen om att kommunerna behöver mer pengar. Både regeringen och jag, och även , förstår att det är hans uppgift. Han är ordförande för och Landsting. Hade han inte gjort det hade han närmast begått tjänstefel. Sedan är frågan om någon vet hur mycket pengar som kommunerna behöver och hur mycket pengar som staten har råd med. I denna globala finanskris har jag i alla fall lärt mig att det som vi vet visste vi inte för en månad sedan, och vi vet inte vad vi kommer att veta när vårpropositionen kommer. Jag tror därför inte att det är alldeles lätt för regeringen att räkna fram vilken summa som är rätt med alla de variabler som finns när det är dags för vårpropositionen . Men jag är övertygad om att regeringen kommer att klara detta på bästa sätt. Om tror att jag skulle kunna säga detta har han faktiskt större förtroende för mig än vad jag är värd. 108 () replik: Jag har stort förtroende för och framför allt för hennes parti. Därför kräver jag att ni som regeringsparti som också innehar finansministerposten kan svara på sådana frågor, särskilt när vi debatterar ett lagförslag som kommer att kräva resurser av kommunerna för att detta ska implementeras. Det finns noll kronor anslagna, trots att det i utredning mycket tydligt klargjordes att bristen på resurser i kommunerna gör att de inte klarar av denna implementering. Det framgick tydligt när man läste denna utredning. Jag tycker att utredningen var bra. Det fanns många poänger i den, som jag var inne på tidigare i mitt anförande. Ni från alliansen överdriver betydligt och drar slutsatser som jag inte tycker att drog. Det i sin tur kommer att hämma mångfalden och valfriheten i våra svenska skolor . Det beklagar jag. Men om vi är helt konkreta talades det också om att man behöver resurser för att implementera nya läroplaner i skolan. Det säger ni ingenting om. Ni skriver till och med i propositionen att det inte får några ekonomiska konsekvenser, vilket helt enkelt inte stämmer. Om man lägger ihop detta med den nuvarande krissituationen har ni en uppgift kvar. Ni måste visa att ni orkar bära ansvaret att styra och skolor. När får vi besked om insatserna för att implementera detta, för att göra det möjligt att införa kursplaner och läroplaner i kommunerna? När får vi besked? Vi vill helst ha det . 109 () replik: När det blir dags att implementera detta i skolan har vi förhoppningsvis ett annat ekonomiskt läge, både i staten och i kommunerna. Att det ska finnas pengar till implementering är alldeles självklart. Vi tänker inte upprepa ert misstag och skicka ut nya kursplaner och läroplaner när det inte finns någon beredskap ute i kommunerna för att ta till sig dem. Men på vilket sätt det ska ske och hur mycket det blir måste inte avgöras . Det kommer tyvärr att ta innan det är dags för detta. kommer vi att se till att det finns resurser för implementering. Jag läste i betänkandet att vill att ska fatta beslut om läroplanen. Det är synd att vi inte hann ta upp det. Jag har hört säga att skulle fatta beslut om läroplanerna. Det är synd att inte drev det under den förra regeringens tid, när det kanske hade varit möjligt att få igenom det. Men vi kan kanske ta en diskussion om det i nästa replikskifte. 110 i (c): Våra barn och deras framtid är det viktigaste vi har. Jag tror inte att vi skiljer oss åt mellan partierna i den synen, vi som jobbar med utbildningsfrågor gällande förskola, grundskola och gymnasieskola. Alla barn har rätt till kunskap, oavsett var man bor, hur gammal man är och vilka förutsättningar man har. talade vackert om att man ska se varje elev och att det är oerhört viktigt att ha ett individperspektiv. Där skiljer vi oss inte åt. Det är en bred syn kopplad till sättet att bemöta elever i och den svenska skolan. Med en modern skolpolitik med professionella lärare, duktiga rektorer och engagerade föräldrar kommer det på många sätt att kunna gå bra. Men vi har tyvärr sett i statistik av olika slag att de som har sämre förutsättningar redan från början inte får det stöd och den hjälp de behöver för att detta ska kompenseras i den svenska skolan. är det höga tongångar i anföranden och repliker. Man beskyller den nya regeringen för att skapa en sorteringsskola. Men om man läser statistiken och ser hur de med sämst förutsättningar har klarat sig i skolan ser man väldigt tydligt en mycket klar försämring. Det är oerhört allvarligt. Det är viktigt att ha ett individperspektiv, men det är också viktigt för att ska vara ett framgångsrikt land med utbildning och forskning i världsklass att vi har ett utbildningssystem som har kapacitet att se potentialen hos varje elev och student. Duktiga lärare och rektorer likaväl som föräldrar som engagerar sig i sina barns lärande är framgångsfaktorer. För att ytterligare stärka skolan och skapa en likvärdig skola i är tydliga mål och kunskapskrav en av förutsättningarna. Den svenska skolan är målstyrd. I debatten så här långt verkar det vara en total politisk enighet om att det ska fortsätta att vara en målstyrd skola. Endast efter att Lpo 94 genomfördes, 1996, rapporterade att tolkningen av mål att sträva mot och mål att uppnå utgjorde ett problem. skrev den förra regeringen detta i en regeringsskrivelse. Ändå skulle det dröja hela innan man tillkallade en särskild utredare med uppdrag att se över mål och uppföljningssystem för och motsvarande skolformer för att stärka och utveckla dem så att kvaliteten i utbildningen skulle förbättras. välkomnar att nu fattar beslut om att förändra målstrukturen för att på så sätt få tydligare och mer lättolkade riktlinjer för skolans styrning. Det underlättar för lärare och rektorer som ska följa upp verksamhetens resultat, men framför allt för alla de elever som med en otydlig målstruktur inte fått det stöd de haft rätt till. Det är viktigt att läroplanen för samtliga skolformer tar upp skolans värdegrund och har övergripande skrivningar om generella kompetenser som eleverna ska ha innan de lämnar . En annan sak som har stor betydelse är att kursplanerna är utformade på ett sådant sätt att de ger lärare stor pedagogisk frihet att tillsammans med eleverna planera och genomföra undervisningen utifrån lokala förutsättningar och behov. Den nya läroplanen med de nya kursplanerna blir nu ett sammanhållet dokument som är en av grunderna för att ge eleverna i olika skolor i olika delar av landet större likvärdighet. Det ska inte bli mer lika, men det ska bli större likvärdighet. Att tidigt följa upp elevernas kunskapsutveckling är en viktig faktor för att nå detta och på så sätt upptäcka de elever som är i behov av stöd tidigt i sitt lärande. Det här är ett generellt och strukturellt problem, men det betyder inte att alla barn har problem på det sättet, utan många barn har ett gott stöd från professionella lärare och får det stöd de behöver för att nå de uppsatta målen. Men man måste förstå att det finns olika verkligheter på samma gång. Därför är jag glad att det här förslaget, som jag uppfattar det, ändå har ett gott stöd i riksdag. Endast ett parti ställer sig helt utanför, nämligen . Det kan vara en av orsakerna till att det tog så för den förra regeringen att bli överens om att något ändå måste göras. Att målstrukturen blir tydligare och därmed enklare att förstå, att man följer upp och så vidare verkar inte vara bra. Jag har svårt att förstå varför. I reservationer pratar man om att elever tvingas överta ansvaret för att få den kunskap som de tidigare hade rätt till. Men vi har sett av utvecklingen att det har gått åt fel håll i den tidigare skolan. Det har varit minskade krav på skolan att följa upp och se till att barnen når målen. Det är inte alls det som är grunden i det förslag som vi debatterar . När det gäller reservationerna från de övriga två partierna i oppositionen känns samsynen med alliansregeringen i stora delar klarare. Socialdemokraterna är nog närmast lättade över att det nu finns majoritet för att genomföra sådant som inte gick att göra i den förra regeringen. Det var synd att man inte satte barnens lärande i första rummet i stället för att ta hänsyn till säregna politik. med är också relativt nöjt, men betonar utrymmet för pedagogisk och lokal frihet. Detta står mycket tydligt i propositionen. Men visst jag håller med: Det förtjänar att sägas igen. Alla tror att ni har en politik som ligger närmare alliansens, med frihet för kommunala skolor och friskolor och synen på mångfald. En annan faktor som har tagits upp i debatten är hur kommunerna ska få en rimlig chans att genomföra förändringar. Det står också tydligt i propositionen att det är ett tydligt uppdrag till att när de nya läroplanerna och kursplanerna är på plats planera för att på ett bra sätt implementera de nya styrdokumenten, så att de också får genomslag i verksamheten. Också bland remissinstanserna finns en tro på att det nya sättet att utforma läroplaner och kursplaner kan främja lärandet. Men precis som en del påpekar finns det ingen automatik. Det är därför , som jag nämnde, har fått uppdraget att implementera de nya styrdokumenten. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande UbU9, Tydligare mål och kunskapskrav Nya läroplaner för skolan. 111 () replik: Jag vill börja med att tacka för ett mycket nyanserat inlägg och en bild av verkligheten. Jag vill ta upp en fråga som jag också tog upp i mitt inledningsanförande, nämligen pedagogisk mångfald och variationsrikedom. säger att ligger närmare alliansens politik. Om det vore så väl! Tyvärr har alliansen flyttat sig rejält i den frågan, kanske i riktning, får man väl säga. Jag möter många i skolor ute i landet, framför allt i friskolor med Waldorfinriktning men även i andra skolor, som säger till mig: Vi fick en enorm valfrihet och möjlighet att utveckla oss själva under den socialdemokratiska regeringen med stöd av Vänstern och . Men vi är helt förfärade över det som händer under alliansen. Även partikamrater och före detta partikamrater till säger detta. Hur kan kan gå med på en sådan politik som helt går emot vad den har stått för tidigare? Då menar jag framför allt nationella prov i årskurs 3 och att man detaljstyr arbetet i skolan. Vi kan vara eniga om målstyrd skola, men den enigheten verkar inte vara särskilt genomgående i alliansens skolpolitik. Man vill detaljreglera det ena efter det andra, och det är det som skolor, framför allt de med pedagogiska alternativ, känner sig hotade av . Det är något helt annat än det har drivit tidigare. Däremot har drivit det . Jag undrar: Hur kan försvara detta? 112 i (c) replik: Tydliga kunskapskrav och tydliga mål i skolan behöver inte betyda att man detaljstyr. Barns lärande går till på mycket olika sätt. Jag är också mycket glad för den rikedom av olika pedagogiska inriktningar som vi har i den svenska skolan, och inte bara i friskolor. Som påpekade i sitt inledningsanförande har många kommunala skolor haft möjlighet att tillägna sig olika pedagogiska arbetssätt. Mäta kunskap kan man göra på olika sätt. Jag förutsätter att när vi gör den här typen av nationella uppföljningar år 3, år 6 och år 9 handlar det inte om att mäta detaljkunskaper. Det handlar om att mäta hur långt barn har nått i sitt lärande, kopplat till att läsa, skriva och räkna. Man behöver inte ha gått igenom ett exakt antal olika moment. Barn kan lära på olika sätt med olika pedagogik och med hjälp av olika praktisk-estetiska ämnen. Därför är jag inte orolig för att det kommer att utformas så att det detaljstyrs. Däremot är det oerhört viktigt att vi sätter upp höga mål och har höga positiva förväntningar på barns lärande i skolan och bemöter alla barn utifrån deras behov av stöd för att lära. Det som utmålar som ett sätt att detaljstyra handlar enligt propositionen om att lärare fortsatt ska ha goda möjligheter att tillsammans med eleverna utforma en god verksamhet som bygger på de lokala behoven. 113 () replik: Jag upplever att och jag kanske har liknande ideal, men när det kommer till verkligheten verkar det vara svårt att få igenom dessa i alliansen. Jag upplevde att vi hade starkt stöd under förra mandatperioden från Socialdemokraterna och Vänstern för en pedagogisk mångfald. Det är det man i skolan berättar för mig att man saknar i fråga om den här regeringen. Mest konkret är det i där man med de nya reglerna kommer att kontrollera kunskaper hos barnen i årskurs 3 som barnen ännu inte har fått. De har inte gått igenom vissa delar , och man vägrar att ge dispens om inte vet något annat. Jag har i alla fall inte hört att man skulle kunna få någon dispens, även om en dispensansökan från i var uppe vid förra regeringssammanträdet. Men det var totalt avstängt från politik hitintills att man tvingar skolor att kontrollera kunskaper hos barn som de inte har fått enligt den läroplan som har godkänt för dessa skolor. Det här var inte möjligt tidigare, men det är utan vidare möjligt under alliansregeringen. Jag är helt positiv, som också noterade, till tydligare mål i skolan. Jag är positiv till målstyrd skola där kan vi säkert komma överens. Det är ju synd att vi inte kunde komma överens tidigare. Men det är de här detaljstyrningseffekterna som inte alls motsvarar den centerpolitik som jag känner igen. 114 i (c) replik: Man kan uppenbarligen läsa regeringens proposition om tydligare mål och kunskapskrav på flera olika sätt. Jag vill än en gång betona att man mycket tydligt skriver i propositionen att kursplanerna ska vara utformade på det sättet att de ger lärare stor pedagogisk frihet att tillsammans med eleverna planera och genomföra undervisningen utifrån lokala förutsättningar och behov. Det är viktiga nyckelmeningar för att se till att vi också framöver ska kunna möta elever på olika sätt men också främja en god utveckling i alla skolor. Vi har lyft fram behovet av kompetenta lärare, där regeringens satsning på Lärarlyftet är oerhört central. Vi har betonat ledarskapets betydelse med rektorsutbildning och så vidare. Vi kommer med tydliga mål och kunskapskrav för att förenkla och förtydliga för elever, rektorer och lärare men också för föräldrar som på olika sätt ska kunna vara delaktiga i sina barns lärande. Det är det som finns i den proposition som vi nu lämnar om tydliga mål för skolan. Vi vill ha en målstyrd skola. Beträffande den problematik som lyfter fram när det gäller Waldorfskolorna och kunskapskraven i årskurs 3 är det en fortsatt diskussion i de frågorna. Jag kan inte ge några konkreta besked till , men jag tycker att det är en viktig fråga att fortsatt belysa. Barn i går oftast i den svenska . Det är viktigt att man når så högt som möjligt, ser varje elevs potential och kan jobba på ett sådant sätt som gör att eleverna när de lämnar har tillägnat sig så goda kunskaper som det absolut är möjligt. 115 (): Debatten har till stor del handlat om något som inte har varit aktuellt i det betänkande som ligger till grund för debatten, nämligen oron för den ekonomiska situationen. Jag vill bara säga att det kanske finns anledning att vara orolig. Det kan finnas olika anledningar till att lärare varslas ute i kommunerna, dels beroende på att det är minskade elevunderlag, dels beroende på att det finns fler skolor med ökad konkurrens om de elever som finns. Men en del beror säkert på att kommunerna har dålig ekonomi. Därför är det naturligtvis viktigt att följa upp detta och fundera på balansreglerna för kommunernas ekonomi, fundera på hur staten kan hjälpa till enligt den vårproposition som ska läggas fram men också fundera hur kommunerna ska prioritera skolan i ett läge där ekonomin är kärv. En av mina slutsatser är den att staten till slut måste ta ett ytterligare ansvar för skolan. Med den proposition som diskuteras och debatteras fortsätter reformpolitiken på skolområdet, en reformpolitik som har en väldigt snabb takt. Det är viktigt för att vi fortsätter att ha en väldigt snabb takt i reformarbetet. tar vi initiativ till en omfattande reform för att förtydliga målen i skolan och införa kunskapskrav och nya läroplaner. Och det är , för slogs det fast att det målsystem som fanns var otydligt och förmodligen gjorde att resultaten i skolan försämrades. föreslog en arbetsgrupp på det då av Socialdemokraterna styrda fast att någonting måste göras. Det dröjde innan en utredning tillsattes. genomför alliansregeringen det som borde ha gjorts och som uppmärksammades för . Det här är en av flera viktiga reformer som ska sättas in i sitt sammanhang. Det vi nu gör är att se till att bygga ett skolsystem i som ger flera chansen att lyckas och som lyfter som kunskapsnation i den globala konkurrensen. Vi gör det tillsammans med att vi vill lyfta läraryrket med lärarfortbildning och med en ny lärarutbildning. Vi gör det också genom att vi förstärker förskolan på många sätt, vi inför ett nytt betygssystem, vi ger ytterligare chans för elever att få stöd och vi stärker rektorsrollen. Tillsammans ska hela det här paketet göra att fler elever får chansen att lyckas, och det är det viktigaste. Låt mig läsa upp tre citat. För det första: Steget mot en ny läroplan kommer att gynna skolans utveckling och vara en pusselbit som bidrar till barns ökade kunskapsinhämtning och utveckling. För det andra: Det är viktigt att målen stramas upp, blir färre, mer likartat utformade och tydligare. För det tredje: Det finns oroväckande tendenser att bristande likvärdighet leder till att de sociala skillnaderna i skolan ökar. Denna utveckling kan inte enbart hänföras till hur styrdokumenten är formulerade eller tolkas, med det utgör en del av problemet. Dessa tre citat är inte utdragna ur någon propagandaskrift för alliansen utan ur de reservationer som finns i detta ärende. Jag tycker att det är rätt så intressant att läsa de positiva skrivningar som faktiskt finns i reservationerna och fundera på varför det finns 13 reservationer. Vi är trots allt ganska nöjda. Varför då denna högljudda och skarpa kritik i debatten? Allra märkligast måste jag ändå säga att det socialdemokratiska agerandet är. Socialdemokraterna har flera reservationer i ärendet, men inte en enda avvikande åsikt. Varför skriver man reservationer när man inte har någon avvikande åsikt? Ni efterlyser från socialdemokratiskt håll ibland breda överenskommelser, men inte ens nu när ni tycker exakt likadant som regeringen föreslår i sin proposition instämmer ni i det regeringen gör. Ni väljer i stället att lämna reservationer. Det finns skiljelinjer i denna fråga; det ska inte stickas under stol med det. En del är att man ifrågasätter till exempel ordet kunskapskrav. Det väcker tydligen reaktioner. Möjligen är detta en del av en ideologisk skillnad i skolpolitiken. Man ska inte ställa kraven på eleven utan på skolan, sägs det från oppositionen. Jag tycker att det här är intressant, för min bestämda uppfattning är att man måste ställa krav på bådeoch. Jag tycker att man ska ställa krav på elever. Man har ett eget ansvar som elev att försöka lära sig någonting och att nå framgång i skolan. Men om man ska lyckas är det också ett gemensamt åtagande. Eleven måste ta i, satsa, ta ansvar och sträva, men skolan och samhället måste också hjälpa till och se till att det finns möjligheter. Att man ställer kunskapskrav på eleven innebär inte att skolan ska dra tillbaka sitt stöd. Tvärtom behövs bådeoch; det är ett gemensamt åtagande. Slutligen: För mig som folkpartist är det viktigt att konstatera att vi nu ytterligare lyfter fram särskolan. Det är en viktig del i svensk skola och i svensk välfärd att vi har en bra och fungerande särskola. Därför är det också viktigt för mig att vi nu behandlar särskolan på samma sätt som vi behandlar övriga skolformer. Vi reformerar grundstrukturerna för , men vi gör det också för särskolan. Det är viktigt att den finns med så att fler elever också där ska få en bra skolgång. Vi bygger nu ett skolsystem med flera olika tegelstenar. Detta är en del att få tydligare målstrukturer och kunskapskrav och nya läroplaner. Men det behövs naturligtvis mycket mer. Målet för hela detta bygge är att fler elever ska lyckas. Därför yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande. (forts. 15 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 13 § Beslut om ärende som slutdebatterats AU7 Arbetsrätt Punkt 1 (Grunden för svensk arbetsrätt m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 158 för utskottet 151 för res. 1 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 85 m, 24 c, 25 fp, 24 kd För res. 1: 114 s, 20 v, 17 mp Frånvarande: 16 s, 12 m, 5 c, 3 fp, 2 v, 2 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 8 (konvention 94) 1. utskottet 2. res. 6 (s, v, mp) Votering: 160 för utskottet 150 för res. 6 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 s, 85 m, 25 c, 24 fp, 24 kd För res. 6: 113 s, 20 v, 17 mp Frånvarande: 15 s, 12 m, 4 c, 4 fp, 2 v, 2 mp och (båda s) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Gulan Avci (fp) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 10 (Stärkt anställningstrygghet) 1. utskottet 2. res. 8 (s, v, mp) Votering: 159 för utskottet 152 för res. 8 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 85 m, 25 c, 25 fp, 24 kd För res. 8: 115 s, 20 v, 17 mp Frånvarande: 15 s, 12 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 2 mp Punkt 15 (Avskaffande av tvåpersonersundantaget i LAS) 1. utskottet 2. res. 11 (s, v) Votering: 175 för utskottet 135 för res. 11 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 85 m, 25 c, 25 fp, 24 kd, 16 mp För res. 11: 115 s, 20 v Frånvarande: 15 s, 12 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 3 mp Punkt 23 (Rätt till heltid m.m.) 1. utskottet 2. res. 17 (s, v, mp) Votering: 159 för utskottet 152 för res. 17 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 85 m, 25 c, 25 fp, 24 kd För res. 17: 115 s, 20 v, 17 mp Frånvarande: 15 s, 12 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 2 mp Punkt 25 (Inflytande över arbetstiden) 1. utskottet 2. res. 19 (v, mp) Votering: 269 för utskottet 39 för res. 19 1 avstod 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 s, 85 m, 25 c, 25 fp, 24 kd För res. 19: 2 s, 20 v, 17 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 17 s, 12 m, 4 c, 3 fp, 2 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU18 Åtgärder för jobb och omställning Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Ytterligare åtgärder mot konjunkturnedgången) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 159 för utskottet 151 för res.