prot · GX0920 · 2009-10-23 00:00:00 — Man kan inte låta bli att tycka att det finns ett mönster i att kvinnor blir diskriminerade. Trots att kvinnor har minst lika hög kompetens blir de alltid ifrågasatta. För det mesta ska de göra ett dubbelt så bra arbete som männen för att komma i fråga. kan vi se att det blir färre kvinnor som har ledande positioner inom näringslivet, vilket är en oroväckande utveckling. Därför är det lite märkligt att ministern inte tar till sig det skeendet. Jag tror att många kvinnor runt om i i ledande positioner kände: O, nu får vi en näringsminister som är kvinna! Då kanske vi blir sedda och hörda och våra intressen blir bättre tillvaratagna! Men så upplever jag inte att det är. Man kan, inte minst om man följer mediedebatten, märka att fler och fler kvinnor i ledande ställning som har varit lite tveksamma till kvotering nu säger att det inte finns någon annan väg. I , som 2004 fattade beslut om att införa kvotering, har andelen kvinnor i bolagsstyrelserna kommit . Det visar väl ändå att om man fattar beslut och pekar med hela handen kan man uppnå resultat. I det här fallet skulle detta göra att vi får större och bättre inflytande för hela befolkningen. De forskningsresultat som man nu kan ta del av från den norska sidan visar att utbildningsnivån har höjts. Då känns det lite märkligt att inte vår svenska näringsminister lyssnar och tar till sig av detta och tycker att vi ska gå samma väg i . 10 Näringsminister (): Det råder ingen tvekan om att det är en tillgång för alla bolagsstyrelser att ha mångfald. I det här fallet diskuterar vi kön. Jag tycker det av tillväxtskäl, inte främst av jämställdhetsskäl. Jag tror och det finns forskning som visar det att om man har mångfald i våra styrelser med både kvinnor och män har man också en bättre tillväxt. Det är det som är själva poängen. Om man gör det här till en jämställdhetsfråga blir det ett problem. Det blir ett problem för dem som ska rekrytera, det blir ett problem i samhällsdebatten och så vidare. Gör man det här till en ekonomisk fråga, nämligen att det handlar om ekonomisk tillväxt och jobbtillväxt, då blir kvinnorna en tillgång i diskussionen. Det är därför som jag diskuterar det här utifrån ekonomiska förutsättningar och grunder. Det är också en principiell fråga. Vem bestämmer över vad? Jag har i många andra frågor hävdat att man ska skilja på staten och kapitalet. hade vi en otroligt tydlig sammanblandning mellan socialdemokratiska regeringar och kapitalet. Det har jag försökt skilja på. Jag har gjort det i fordonsindustrin, och jag gör det i den här frågan. Jag menar att det är aktieägarna som är ansvariga för vilka styrelser man ska ha, precis som det är medlemmarna i idrottsföreningen som bestämmer hur idrottsföreningens styrelse ska vara och partimedlemmarna i våra partier som bestämmer hur deras styrelser ska se ut. Om vi säger att regeringen och borde gå in och bestämma just i bolagsstyrelserna för att vi tycker att det är särskilt viktigt, vad är då nästa steg? Ska vi gå in i idrottsföreningar också? Ska vi gå in i politiska partier och säga att de borde ha jämställda styrelser? Jag ser egentligen ingen principiell skillnad om politiken skulle lägga sig i det också. Vi har insett att våra kunder, det vill säga medborgarna, tycker att vi ska ha jämställda styrelser. De tycker att vi ska ha varannan damernas och alla de här sakerna. Vi har fattat hur det ser ut. Där tycker jag att bristen hos näringslivet finns. Om vi ska kunna få styrelseledamöter, då måste vi också se till att fler kvinnor startar och driver företag. Mitt ambassadörsprogram för att lyfta fram kvinnors företagande har varit avgörande viktigt för att fler blir förebilder och tar ledande funktioner. Det här vill Socialdemokraterna ta bort. Av någon outgrundlig anledning som jag inte har förstått över huvud taget tycker man att vi inte ska ha de här ambassadörerna. Men det är ett otroligt viktigt steg för att lyfta kvinnors företagande. Jag vill också lyfta fram att när jag tog över regeringsmakten hade vi inte någon hemskt hög andel kvinnor i de statliga bolagsstyrelserna heller. Men jag har medvetet jobbat för att få in kvinnor, för att kunna visa de privata börsbolagen och de privata företagen att det finns kvinnor och att det är möjligt att rekrytera dem bara man gör det på ett medvetet sätt. Jag försöker med projektet , där vi nu har 200 kvinnor som utbildar sig och ingår i mentorprogrammet, lyfta fram kvinnor som kompetenta duktiga styrelseledamöter och ordförande. Jämförelsen mellan de siffror som var under den socialdemokratiska regeringen och dem som är nu kan man se att vi har uppnått någonting som ni aldrig lyckades med när ni satt i regeringsställning. Det visar bara att det är medvetna ministrar. Det är när man medvetet jobbar med de här frågorna som man också kan påverka. Därför är jag väldigt glad över att resultatet är som det är när det gäller de stora statliga bolagen just . Vi hade 200 platser i Styrelsekraft. Det var 1 400 kvinnor som sökte. Det är klart att det finns ett jätteintresse bland kvinnor för att ta på sig de här uppdragen. Jag tror att det kommer att bli allt svårare för de privata börsbolagen att fortsätta att hävda att de inte ska ha kvinnor i styrelsen. Men det är i första hand aktieägarna som har det uppdraget. 11 (): Jag kan inte låta bli att känna när jag har lyssnat på anföranden att det inte är lätt att vara ödmjuk för en som är felfri som jag. Arbetet med att öka andelen kvinnor i statliga styrelser påbörjades långt innan var näringsminister. Man hade kommit en bit på väg. Vi hade satt upp mål från om att andelen kvinnor skulle ökas. Det arbetet var redan påbörjat. Det är jättebra att det har fortsatt och att vi i statliga styrelser utifrån ägardirektiv har blivit betydligt bättre och ökat andelen kvinnor. Men det vi nu önskar är att näringsministern pekar med hela handen, inte gör en önskelista. En önskelista och uppmaningar till näringslivet får inte den effekten. Det är ändå så att de faktiska siffrorna visar att andelen kvinnor inom ledande positioner i bolagsstyrelser har minskat . Det har gått från , och det är fakta. Det visar att det förträffliga arbete med att få fler kvinnor i bolagsstyrelser som ministern talar om här i kammaren inte har gett någon verkan. Jag kan inte låta bli att fundera över vilken signal och attityd det finns i att ministern skickade ut 342 brev och fick 77 svar. Det säger en del om attityderna ute i samhället hos dem som sitter och tar emot breven. Förmodligen är många av dem män. De tycker inte att denna fråga är så viktig. Men det tycker kvinnorna, utifrån att de har kompetens och kunskap. Då måste de få sitta med där besluten fattas och ha samma möjligheter och samma rätt. säger att det inte får göras till en jämställdhetsfråga. Jag skulle vilja påstå att detta inte är någon högervänster-fråga. Det här är en fråga om jämlikhet och jämställdhet. Alla i samhället ska få samma möjlighet och samma rätt utifrån den kunskap och kompetens som man har förskaffat sig och bli bedömda inte på grund av kön utan för den kunskap man har. Det på ett eller annat sätt ger signaler om här i kammaren är att hon inte har den värderingen. Näringslivet ska bestämma självt, och politiken ska inte lägga sig i. Tänk att jag är ganska glad ibland att politiken lägger sig i och styr upp vissa saker som handlar om makt och inflytande! Samhället och näringslivet ska gå hand i hand för att på det sättet bygga ett samhälle där alla kan känna delaktighet. Att det ska vara aktiemarknaden och aktieägarna som bestämmer är väldigt lätt att säga. Konsekvenserna som vi ser i samhället just nu med den globala ekonomiska krisen säger en del om hur det blir när aktieägarna får bestämma fullt ut. Det är just detta som vi vill sätta fingret på. Om vi får en jämnare fördelning mellan kvinnor och män i bolagsstyrelserna kanske det är så att vi kan få se ett helt annorlunda samhällsbygge utifrån de ekonomiska intressen som finns i en företagsledning. 12 (): Jag begärde ordet för att det här sades att detta var en fråga som enbart kvinnor är intresserade av. Det är faktiskt så att vi är rätt många män som är intresserade av frågan. Vi har blivit alltmer irriterade över den bristande förändring i sammansättningen av styrelser som vi har kunnat se. De ekonomiska argumenten står bra för sig själva, som sade. Det ger en ökad mångfald i styrelserna och fler perspektiv. kom det en undersökning från som visar att hedgefonder där kvinnor har ett avgörande inflytande har större framgång och större avkastning än andra hedgefonder. Det beror bland annat på att kvinnor inte är riktigt lika riskbenägna som män. Jag tycker att det arbete som och gör tillsammans, till exempel ambassadörsprojektet, är alldeles utmärkt. Det har kommit allt fler både kvinnor och män i näringslivet som säger att det har gått för långsamt och att vi nu inte kan vänta . från Styrelseakademin säger i en artikel att han är för en tidsbegränsad könskvotering. Jag säger inte så mycket till som till de valberedningar som finns i landet att de inte ska tro att politiker kan hålla emot hur länge som helst. Jag tror att det kommer en lagstiftning. I mitt eget parti, , är det väldigt många starka kvinnor som är helt emot könskvotering. Men blir trycket för högt om gerontokrater i näringslivet inte fattar vad det är de håller på med när de begränsar perspektivet och inte tar sig själva i kragen. Om de inte själva har några nätverk som det finns starka kvinnor i får de väl skaffa sig det och se till att använda sig av andra människor som kan rekommendera dem starka kvinnor som kan sitta i styrelser. Jag är i varje fall och har till och med arbetat i näringslivet. Jag tror att många av dessa gerontokrater är rädda för starka kvinnor. Det är därför de inte vill ha dem i styrelserna. får det bli slut på det. måste de släppa fram kvinnor, inte bara som en jämställdhetsfråga utan därför att det är ekonomiskt lönsamt. Det är ekonomiskt förmånligt. Det är inte så att man kan säga att avkastningen blir x eller y procent högre. Men jag är övertygad om att det blir en större stabilitet och en bättre personalpolitik om man har en större mångfald i styrelserna. Det är en mångfald som också finns bland de anställda. Det är väldigt få av företagen som är så enkönade som de styrelser som styr dem. Det är kanske längre som vi kan hålla emot. Jag ser till mitt eget parti. Sedan kommer lagstiftningen. Det beklagar jag i så fall djupt. Men avgörandet ligger inte så mycket hos eller i utan i avgörande grad hos gerontokrater i näringslivet. De måste ta sitt ansvar. 13 Näringsminister (): Först och främst måste kritiken mot både valberedningarna och de privata bolagsstyrelserna vara jättestark. Jag förstår inte om man har bolag som ska sälja varor och tjänster på en marknad som består av både kvinnor och män att man inte vill läsa av den marknaden. Det är därför jag använder de ekonomiska argumenten. Då blir kvinnor en tillgång. Det är precis som jag sagt tidigare. Det finns forskning som visar att det är ekonomiskt fördelaktigt att ha styrelser som består av både kvinnor och män. Jag möter många styrelseledamöter som efter att kvinnor har kommit in i styrelser säger: Det blev en helt annan diskussion. Det är väl självklart. Det blir enfaldigt om vi bara har styrelser som består av ledamöter av ett kön eller människor med en sorts erfarenhet. Jag är otroligt fundersam över varför det är så svårt. Jag tror att en av förklaringarna är att män rekryterar män. Det finns en särskild rekryteringsbas. Det har jag sett när jag har rekryterat till de statliga bolagen. Man måste anstränga sig lite extra för att komma in i de nätverk där kompetenta kvinnor finns, och man måste söka mycket bredare än i den mer traditionella delen. Det har jag gjort när jag har rekryterat kvinnor till de statliga bolagen. säger att jag är självgod. Jag kan inte behöva ducka för att jag har gjort bra saker. Jag kan inte behöva be om ursäkt för att jag ökat antalet kvinnliga styrelseordföranden från och att vi nu har hälften män och hälften kvinnor i styrelserna. Jag är rätt stolt över det. Jag kan bara beklaga att Socialdemokraterna inte lyckades med det. Den principiella frågan är: Vad ska politiken lägga sig i? Jag har inte fått svar från . Vad är det för skillnad mellan bolagsstyrelser och idrottsföreningar? Tänker sig Socialdemokraterna också ha en lagstiftning när det gäller idrottsrörelsen, kyrkan och politiska partier? Var går gränsen någonstans? Jag vill ha svar på det. Den andra delen handlar om hur vi ska få fler kvinnor att få den här erfarenheten. Socialdemokraterna har i sin budgetmotion tagit bort pengarna till de 880 ambassadörerna. Jag vill ha svar på varför. Om vi ska få fram kvinnor som är beredda att ta på sig dessa uppdrag måste det finnas program av olika slag som gör det möjligt. Det är för mig helt obegripligt varför man tar bort pengar till ambassadörerna. Jag kan inte undgå att lyssna till diskussionen om jämställdhet och jämlikhet. Det är rätt provocerande att vi har väldigt många områden där vi som politiker kan påverka för att öka jämställdheten. Det gäller skattepolitiken, att öppna den offentliga sektorn, fler kvinnor som företagare och hushållsnära tjänster. Allt detta är reformer för att stärka jämställdheten och kvinnors möjligheter att ha samma frihet som män. Där vill Socialdemokraterna inte göra någonting. De vill hellre höja skatterna för kvinnor som är låginkomsttagare, ta bort reformen om hushållsnära tjänster, stänga den offentliga sektorn och ta bort resurserna för att stödja kvinnors företagande. I stället vill man ha lagstiftning på ett område som man inte förfogar över. Det framstår som mycket underligt att precis på det område där ni egentligen inte har någon makt vill ni förändra. Men på de områden där ni kan öka jämställdheten och öka kvinnors frihet är ni inte beredda att göra någonting. Frågan hänger i luften. Varför gör ni den prioriteringen? 14 (): Blanda nu inte bort korten, , genom att försöka spela in alla möjliga saker med allt från budget till idrottsföreningar och kyrkan. Det är inte vad det handlar om. Det är bara ett sätt från att blanda bort korten. Hon egentligen inte har några bra svar på frågorna. Du kan inte på några villkors vis tänka dig att införa en kvotering. Jag delar den uppfattning som redogjorde för. Jag tror trycket kommer att vara så oerhört högt att det inte kommer att finnas något alternativ. Vi känner hur trycket ökar i samhället just . Om man tittar på de 500 bolagen i som har den högsta omsättningen hade den norska företagen totalt kvinnor i styrelserna medan man i de svenska bolagen hade . Det säger ändå lite grann utifrån det beslut man fattade i om en kvotering till bolagsstyrelserna. hade man kvinnor, och är man uppe i . Det talar sitt tydliga språk. Det finns forskning som visar på att det har varit gynnsamt ekonomiskt och att man har höjt kunskapen i respektive styrelse. När vi vinner valet kommer vi att införa en lag om könskvotering i de stora bolagens styrelser för att kvinnor och män ska ha samma rätt och möjligheter. Detta är inte en höger- eller vänsterfråga, . Det är fråga om att vi ska leva i ett jämlikt och jämställt samhälle där kvinnor får samma förutsättningar som män utifrån den kunskap, kompetens och utbildning de skaffat sig. De ska inte bli ratade utifrån kön såsom vi ser . Tack för debatten! 15 (): Om olyckan skulle vara framme och Socialdemokraterna och vänstertrojkan skulle vinna valet blir min fråga: Tänker ni då införa krav på könskvotering även i fackets styrelser? Ska bestå av kvinnor? Vad innebär det? Det innebär att ni tycker att politiker ska lägga sig i fackets styrelser och hur de är sammansatta och valda. Det är implikationen. Det här är bara ett exempel av många, men det illustrerar den poäng och viktiga observation som gör; det är många principiella problem som väcks om det politiska systemet ska lägga sig i vad andra i samhället håller på med när de bildar föreningar, företag, fackföreningar och så vidare. Jag tror att vi måste fortsätta på vägen att försöka ändra attityderna. Men jag vill upprepa det som jag sade tidigare: I slutändan kan resultatet bli att en vänstertrojka vinner ett val och inför könskvoterade styrelser. Det är inte vad jag önskar. Jag önskar att näringslivets valberedningar tar sitt förnuft till fånga och genomför förändringarna på egen hand och på eget initiativ. 16 Näringsminister (): Jag tycker att det är viktigt att ha en principiell debatt när man för den här diskussionen. Jag förstår om inte vill ha den. Det handlar nämligen om precis den principiella frågan: Varför går gränsen just vid bolagsstyrelser? Varför omfattar inte detta idrottsrörelsen och, precis som sade, fackföreningsrörelsen? Varför omfattar den inte eller andra kyrkliga organisationer? Jag tycker att Socialdemokraterna måste svara på den principiella frågan. Jag tror inte att den gränsen kommer att finnas, för ni kommer att vilja ta nästa steg också. Då kan ni lika gärna tala om det för de fackliga organisationerna, för kyrkorna, för idrottsrörelsen och så vidare. Den andra delen handlar om vad det är man är beredd att göra för att öka jämställdheten i samhället. Det är också en principiell fråga. Varför är ni så intresserade av att diskutera det som ni inte har påverkan på, annat än om ni är aktieägare? Varför vill ni inte diskutera sänkta skatter för låginkomsttagare, som ofta är kvinnor? Varför vill ni inte ha hushållsnära tjänster, som många kvinnor har efterfrågat? Varför vill ni inte att fler kvinnor ska starta och driva företag? Varför vill ni lägga ned ambassadörsprogrammet, som ju leder till att vi får fler kvinnor som styrelseledamöter? Och varför vill ni inte öppna upp den offentliga sektorn? Det är ju det område där ni skulle kunna påverka. Det beror på att ni inte tycker att kvinnors frihet är så viktig. Det är bara därför. Ni tycker att politiken ska styra och ställa. Ni tycker inte att det är så viktigt att kvinnor ska kunna leva på sin egen lön, välja fler yrken och ha fler möjligheter i yrkeslivet. Men det är bra att det blir tydligt i debatten att det är på det sättet. Jag håller däremot med om att det är viktigt med tydliga signaler till bolagsstyrelserna om att det här inte är okej. Jag har inga aktier, men den dag jag kan köpa aktier kommer jag inte som aktieägare att välja den typen av styrelse eftersom jag tycker att detta är enfaldigt. Den tydliga signalen till både valberedningar och styrelser är: Om ni inte ser att det finns kvinnor har ni missat någonting mycket viktigt. Om ni vill ha ökad tillväxt och jobbskapande ska ni också se till att ni får fler kvinnor i styrelsen! Det är klart att jag också fortsatt kommer att jobba för detta. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2009/10:26 om en ändrad skogsvårdslag 17 Jordbruksminister (): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en översyn av lagen med syfte att anpassa den efter aktuell forskning och möjliggöra ett skogsbruk som följer både miljömål och produktionsmål. lade regeringen fram en skogspolitisk proposition, En skogspolitik i takt . Propositionen antogs av . I propositionen gör regeringen bedömningen att grunderna för den skogspolitik som beslutades om av 1993 bör ligga fast. Regeringen betonar också skogens roll för klimatet, behovet av en ökad skoglig tillväxt samt behovet av en förbättrad generell hänsyn vid avverkning. Grunderna för gällande skogspolitik beslutades av 1993. Då fastställdes två jämställda mål för skogspolitiken ett produktionsmål och ett miljömål. Utöver tillkomsten av de två jämställda målen avreglerades politikområdet genom att bidrag avskaffades och skogsägarna i betydande utsträckning fick frihet under ansvar att själva bedriva ett långsiktigt hållbart skogsbruk. En del av lagstiftningen, som har utgjort ryggraden i den svenska skogsvårdslagstiftningen, är att skogen ska föryngras efter avverkning och att avverkning och föryngring ska utföras på ett sätt som säkerställer att markens produktionsförmåga tas till vara. Det här är en mycket viktig aspekt, inte minst när skogens roll för klimatet blir allt större. Vårt behov av förnybara råvaror kommer att öka , och hållbart brukade skogar kommer att vara avgörande i vår strävan efter ett hållbart samhälle. Jag ger ingen kommentar till enskilda rättsfall. Det står dock helt klart att skogsvårdslagen inte reglerar vilka specifika metoder som får, eller inte får, användas för att sköta skogen. I skogsvårdslagens 10 § stadgas hur avverkning på skogsmark får bedrivas. En avverkning ska antingen vara ändamålsenlig för återväxt av ny skog eller för att främja skogens utveckling samt vara anpassad till de lokala förhållandena. I skogsvårdslagens 5 § stadgas att skogsmarkens virkesproducerande förmåga ska tas till vara på ett godtagbart sätt. Eftersom skogen är en nationell tillgång och skogsbruk är en mycket långsiktig verksamhet är det beprövade metoder som ska användas. I de fall bedömer att en planerad avverkning inte uppfyller lagens krav på tillvaratagande av markens produktionsförmåga och/eller en ändamålsenlig föryngring kommer myndigheten inte att medge att avverkningen utförs på det föreslagna sättet. är regeringens expertmyndighet för skogsfrågor. I myndighetens arbete ingår att kontinuerligt följa aktuell forskning, att anpassa tillämpningen av skogsvårdslagstiftningen efter detta och att tillhandahålla rådgivning och uppföljning på ett sådant sätt att de jämställda skogspolitiska målen uppfylls. Regeringen anser att nuvarande lagstiftning ger stort utrymme för ett mångfaldigt brukande av skogen, med stor frihet och ansvar för den enskilda skogsägaren att själv välja hur den egna skogen ska skötas inom de ramar som uppfyllandet av de jämställda skogspolitiska målen anger. 18 (): Jag tackar jordbruksministern för svaret. Interpellationsdebatten handlar egentligen om avvägning mellan produktionsmålet och miljömålet i den svenska skogslagstiftningen och om den är den rätta. Bakgrunden är ett aktuellt rättsfall där en skogsägare har blivit förvägrad att använda den så kallade naturkulturmetoden. Målen ska vara jämställda enligt lagen så att skogens produktionsförmåga bevaras som den biologiska mångfalden upprätthålls. I går höll miljö- och jordbruksutskottet sitt årliga seminarium om de svenska miljömålen. Utskottet fick ta del av uppföljning 2009. Den heter Miljömålen i halvtid eftersom det nu har gått och eftersom återstår till generationsmålet 2020. Det miljömål som har mest relevans i dagens debatt är Levande skogar. Även om välkomnar de stora avsättningar som har gjort när det gäller delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark bedöms inte delmålet till 2010 att kunna nås. Ytan formellt skyddad skogsmark bedöms bli ca , vilket är under delmålet. Vid seminariet efterlyste generaldirektör också bland annat miljömässigt bättre skogsbruk. Vi vet att ungefär hälften av rödlistade arter återfinns i skogen. Ca 2 000 skogslevande arter är upptagna på den så kallade rödlistan, vilket innebär att de är hotade eller missgynnade. Enligt de skogspolitiska målen är miljömålen och produktionsmålen jämställda. Det har vi båda konstaterat. Men frågan är om det verkligen gäller när man kommer till detaljerna. I praktiken är det, vill jag hävda, produktionsmålet som är avgörande vid val av skogsbruk, trots att det har visat sig att olika former av kalhyggesfritt skogsbruk kan vara minst lika ekonomiskt effektivt och gynnar artrikedomen och kolbindningsförmågan i skogen . har forskare föreslagit att borde skriva ett nytt regelverk där både kalhyggen och kalhyggesfritt skogsbruk tillåts , det vill säga ett regelverk som man tillämpar i många andra delar av världen, till exempel i den brukningsmetod som åsyftas i min interpellation, naturkulturmetoden, som är det enda skogsbruk som är tillåtet på danska statens marker . Samma sak gäller tyska statens marker. Anledningen är att det naturnära skogsbruket anses mindre riskfyllt än åldersklasskogsbruk.