prot · GX0947 · 2009-12-10 00:00:00 — Det var som kom tillbaka från förtidspension till arbetslivet. Man ska inte låta människor få förtidspension om de inte absolut behöver det. 97 (): Jag tackar socialförsäkringsministern för svaret och välkomnar beskeden. Arbetslivsanknytning för utbildade humanister och samhällsvetare 98 (): Jag har en fråga till högskole- och forskningsministern. Den handlar om vad ministern avser att göra för att förbättra situationen när det gäller arbetslivsanknytningen för studenter inom humaniora och samhällsvetenskap. Vi har just fått den årliga undersökningen från SSCO om studentpanelen . Där framgår det att humanister och samhällsvetare har betydligt lägre förväntningar på arbetslivet än andra studentgrupper. Och ju längre de studerar desto mer avtar deras förväntningar. Det framgår också att studenterna önskar att studierna i högre grad ska anknyta till arbetslivet. vill ha praktik och även studiebesök och så vidare. Den grupp som har mest oro har i regel sämst tillgång till studie- och karriärplanering, och de är minst nöjda med sina studiers arbetslivsanknytning. Vad avser ministern att göra åt detta förhållande? 99 Statsrådet (): Jag tackar så mycket för frågan. Hur vi ska se till att studenter får en utbildning som är anpassad till arbetsmarknaden och att studenter verkligen kan komma ut på arbetsmarknaden i relevanta arbetsuppgifter är förstås en viktig del av högskolepolitiken. Jag uppskattar frågan. Vi har diskuterat hur vi ska se till att utbildning och arbetsmarknad går bättre ihop än de har gjort . Det som regeringen kan och bör göra är naturligtvis att försöka sända mycket tydliga signaler på ett antal olika områden. Det här med samverkan mellan näringsliv och arbetsmarknad å ena sidan och utbildningsväsendet å den andra är mycket viktigt. Vi försöker göra ett antal sådana saker från regeringens sida. Till exempel när det gäller forskningspolitiken försöker vi sända en mycket tydlig signal om att samverkan är viktig. En del av de pengar som går till universitet och högskolor för forskning baseras på hur mycket pengar man kan dra in från externa anslag. När vi nu funderar på ett nytt kvalitetsutvärderingssystem för universitet och högskolor när det gäller grundutbildningen funderar vi också på att införa en komponent som handlar om anställningsbarhet och annat. Vi försöker sända ett antal tydliga signaler om att samverkan mellan näringsliv, arbetsmarknad och akademi är viktig. 100 (): Det är ett samhällsekonomiskt slöseri om inte nyutexaminerade får ett arbete. I den socialdemokratiska skuggbudgeten har vi försökt att rikta in oss konkret på studenterna även om det också som statsrådet säger spelar stor roll vad som sker långsiktigt. Det finns en del pengar avsatta i vårt förslag på den här punkten. Min fråga till statsrådet är: Skulle det vara möjligt att i en tilläggsbudget eller vårbudgeten verkligen försöka få fram statliga pengar som riktar sig till särskilt de studenter som vill men inte får det stöd de behöver för att komma ut på arbetsmarknaden? Vi här i lever också i insikten om att vi kommer att ha brist på högutbildad arbetskraft inom en mycket snar framtid. Då vore det verkligen skäl att göra en bättre arbetslivsanknytning. 101 Statsrådet (): Jag är övertygad om att jag och delar samma problembeskrivning. Det är därför jag tror att det är viktigt att man har en långsiktig politik för att öka samverkan och kopplingen mellan näringsliv och arbetsmarknad å ena sidan och studenter och forskning å andra sidan. Det är vad vi försöker att göra på ett antal olika områden. Universitet och högskolor får nu mycket kraftigt ökade anslag till både forskning och grundutbildning. Vi gör nu en rekordstor forskningssatsning. Vi ökar anslagen och också anslagen till grundutbildning. Det finns mycket resurser ute på universitet och högskolor. Jag tror att universitet och högskolor kommer att se det som ett värde utan ytterligare påtryckningar att se till att anknytningen blir mycket bättre . Jag uppmanar gärna universitet och högskolor att göra det. Det finns mycket pengar avsatta till universitet och högskolor med forskningssatsningar och satsningar på grundutbildning. De pengarna tycker jag ska användas bland annat till detta. Sedan får vi naturligtvis återkomma och följa utvecklingen på området noggrant. 102 (): Jag har en fråga till . Den handlar om det som just nu fick avbryta sin debatt om i och med frågestunden, nämligen reformeringen av studiemedelssystemet. Som centerpartist och tidigare ordförande i är jag väldigt glad över att vi nu kan debattera och besluta om en studiemedelsreform som innebär både höjda studiemedel men också höjda fribelopp. I det betänkande som lade fram fanns andra förslag som inte nu finns på bord som handlar om studenters sociala situation. Det handlar exempelvis om möjligheten att vara halvtidssjukskriven och studera på den andra halvan av tiden. Det är en möjlighet att inte förlora kontakten med studielivet men kanske också en möjlighet för den som har varit sjukskriven att komma tillbaka till studielivet och arbetslivet. Jag skulle vilja fråga hur han ser på möjligheten för fortsatta studiesociala reformer. 103 Statsrådet (): Jag är glad över att jag får den här frågan om studiestödet. Vi genomför nu , om förstås ger sitt bifall, en mycket kraftig studiemedelsreform. Vi höjer studiemedlen med . Vi höjer också sedermera det så kallade fribeloppet med . Båda är mycket efterlängtade reformer. Just den kommitté som ledde konstaterade att behovet när det gällde höjda studiemedel låg på . Vi överträffar detta i regeringen genom att höja studiemedlen med . Vi höjer också fribeloppet. De allra flesta studenter som jobbar någorlunda normalt vid sidan av sina studier kommer att täckas in av detta, så det är en mycket viktig reform. Precis som säger finns ett antal andra frågor som kommer från som vi nu jobbar mycket intensivt med i . Det gäller flera av de sociala frågor som tar upp. Vi kommer att återkomma i en proposition till ett antal andra frågor . 104 (): Jag tackar för svaret. Det är mycket viktigt med de mindre kostsamma och kanske inte så publika delarna som fanns i Studiesociala kommitténs betänkande. Det har varit väldigt mycket fokus på studiemedel och fribeloppet. De mindre reformerna betyder oerhört mycket för studenternas sociala situation. Jag nämnde en. Det gäller möjligheten att vara sjuk på halvtid och studera på halvtid. En annan gäller den som är förälder och har varit i yrkeslivet och arbetat upp en sjukpenninggrundande inkomst. skyddar uttaget av studiemedel en tidigare upparbetat sjukpenningsgrundande inkomst. Om jag vill snåla på mitt studiemedel och kanske studera utan studiemedel förlorar jag den upparbetade SGI:n. Där har vi också ett sådant förslag där vi säger att det ska vara studierna och inte studiemedelsuttaget som ska vara skyddade. Jag vill fråga hur ministern ser på den typen av reformer. 105 Statsrådet (): Vi har planer på att fortsätta att reformera det svenska studiemedelssystemet. Det som under ledning har kommit fram till är mycket viktigt inslag i det arbete vi nu har att bereda i . Vi har som jag sade tidigare gjort en mycket ambitiös reform med höjda studiemedel och höjt fribelopp som är mycket viktiga för landets studenter. Det är också en historiskt stor satsning som vi nu gör. Det var mycket länge sedan som studiemedlen höjdes så pass mycket som föreslås. Det höjda fribeloppet betyder också mycket för landets studenter. Det ska löna sig också för studenter att arbeta. Inte minst är det viktigt för dem som ibland kommer från lite mindre bemedlade förhållanden där det är viktigt att man kan arbeta vid sidan av studierna. Det vi redan har gjort med höjda studiemedel och höjt fribelopp har en väldigt tydlig social profil. Vi tänker återkomma med fler besked i fler frågor i propositionen i vår. 106 (): Min fråga ska jag ställa till minister . I går när vi debatterade rehabkedjans sista steg, den som innebär att människor tvingas från till arbetslöshetskön, försökte jag få svar på en fråga. Jag fick det inte då, och jag försöker på nytt igen. Det handlar om som har varit sjuk . Hon ska nu flyttas från till Arbetsförmedlingen. Hon orkar där inte delta i introduktionsprogrammet. Då hon inte ligger på sjukhus eller platsar inom de andra undantag som finns kommer hon att bli utan ersättning , det vill säga . Min fråga till ministern är: Vad har du att säga till henne när hon undrar vad hon ska leva på under dessa ? 107 Statsrådet (): Många av dem som inte har någon sjukpenninggrundande inkomst kommer in i sjukförsäkringen från försörjningsstöd. Det ska vi inte glömma. Försörjningsstöd är, har alltid varit och kommer att bli ett trygghetssystem som vi har för det yttersta trygghetssystemet. Vad jag inte tycker om är att vi ska ge upp och många andra. Vi ska i stället ge en chans för alla dem vill komma över till Arbetsförmedlingen. Det första telefonsamtal som jag fick som minister kom från . Där sade man: Varför är det så stort glapp mellan och Arbetsförmedlingen? Låt mig få prova att komma in, men inte på den reguljära arbetsmarknaden. Låt mig se om jag kan behöva rehabilitering, kanske någon hjälp med KBT, något stöd och någon hjälp, eller kanske arbetspraktik och arbetsträning. Kanske jag kan jobba med lönebidrag eller på , men det kan ta . Jag är inte beredd att ge upp , och jag är inte beredd att ge upp någon. Men de som är svårast sjuka, både fysiskt och psykiskt, eller där hälsotillståndet riskerar att försämras, ska heller inte gå över till Arbetsförmedlingen. 108 (): Regeringens rehabiliteringskedja säger att du får vara sjuk i det här fallet. Ni har med era regler bestämt när man ska bli frisk. Man måste väl se människor som individer? Vissa behöver , och vissa kanske behöver . Man måste ge dem den möjligheten . Ni drar undan mattan för sjuka människor och kastar ut dem i ett ekonomiskt icke-tillstånd och uppmanar dem att söka försörjningsstöd. Sjuka människor ska inte få rätt att bli friska de behöver, utan de ska gå till det sociala och söka försörjningsstöd med allt vad det innebär. De ska sälja av sitt boende, sin bil och så vidare. De blir beroende av sin livskamrat och sin partner. Jag tycker att det är skandalöst att ni inte förstår att människor behöver olika tid för att komma tillbaka. 109 Statsrådet (): Det är bara det att under Socialdemokraternas tid och med den gamla sjukförsäkringen gav ni människor väldigt mycket tid. Det ledde inte till annat än en förtidspension. Jag tror att varken jag eller LiseLotte ska sätta oss över vad som är bäst för varje person. Vi ska i stället ge en möjlighet till var och en. Man kommer in i introduktionen, som inte är en jobbsökarkurs utan en möjlighet till rehabilitering, stöd och hjälp på vägen, som kan resultera i att man utifrån sina förutsättningar kommer in i en jobb- och utvecklingsgaranti på kanske ett eller . Då betraktas man precis som det är . Jag har inte hört någon som har föreslagit att vi ska riva upp detta. Man får alltså aktivitetsstöd under den tiden. Satsning på forskning i 110 (): Låt mig börja med en reflexion. Jag tycker att det är viktigt att debatten i kammaren är hård och klargörande i sak. Men i form tycker jag att det är lika viktigt att den ska vara korrekt vad gäller språk, ordval och framtoning. Låt mig nu gå över till min fråga. Den går till . Jag läste i en av morgontidningarna att riskerar att bli en nation som delar ut men som inte får några . Då är naturligtvis frågan till forskningsministern, som har haft sitt ämbete nu: Hur ser strategin ut för att skapa sådana forskningsmiljöer i och sådan kvalitet vid våra universitet och högskolor att vi också kan ta emot fler ? 111 Statsrådet (): Det är en mycket angelägen fråga inte minst den dag som vi har , nämligen , då det ska delas ut ett antal i . Vi har en mycket stor global utmaning som vi lever mitt uppe i. Om vi drar ut trenderna som de ser ut ser vi att ett antal nu satsar otroligt mycket på forskning och utveckling. Om nuvarande trender står sig kommer och att har fördubblat sina utgifter när det gäller utveckling och forskning. De kommer att öka från till av de samlade utgifterna i världen. Detta är en enorm utmaning för och för . Det kommer naturligtvis också att leda till ett ökat tryck från på den globala marknaden. Jag tror att det är viktigt att göra två saker. Det ena är att satsa mycket resurser på svensk forskning. Vi gör det nu genom att öka forskningsanslagen . Det är den största satsning som har gjorts i modern tid. Det andra är att uppmuntra excellenta, mycket framstående forskningsmiljöer i . Det gör vi bland annat genom att fördela mer pengar till de forskningsmiljöer som är bättre än till dem som inte är riktigt lika bra. 112 (): Jag tackar statsrådet för svaret. är ett litet land i en europeisk miljö. Vi tillhör som bekant Europeiska unionen. En fråga är också om man kan göra till en kontinent med bättre kvalitet i forskning och högre undervisning. Min fråga är: Vad har statsrådet gjort och vad avser statsrådet att göra inom Europeiska unionen? 113 Statsrådet (): Det är en mycket viktig fråga. Vi håller precis på att avsluta det svenska ordförandeskapet , bland annat inom det här området. Vi har nått ett antal rätt så stora tydliga svenska framgångar under vårt ordförandeskap. En framgång som jag skulle vilja framhålla är just arbetet med den så kallade kunskapstriangeln, där vi mycket tydligare försöker binda ihop utbildning, forskning och innovation. Det är nu ett etablerat begrepp. Vi har antagit ett antal mycket tydliga slutsatser om hur vi ska nå dit. Vi ska till exempel modernisera universiteten på den europeiska kontinenten och skapa innovationskulturer vid universiteten och högskolorna runt om i . Vi skapar ett nytt europeiskt forskningssamråd där vi ska se till att koordinera de insatser som görs i olika medlemsstater, dels sinsemellan, dels mellan medlemsstaterna och Europeiska unionens nivå. Vi ser till att skapa gemensamma program över nationsgränserna i det vi kallar joint programming. Det innebär att länder på frivillig basis kan skapa gemensamma forskningsprogram. Vi sätter nu i gång ett sådant projekt om Alzheimers, till exempel. Det kommer att följas av fler. Ny lagstiftning på sjukförsäkringsområdet 114 (): Min fråga går till socialförsäkringsminister . Jag vill knyta an till den fråga som ställde. I går fick vi i socialförsäkringsutskottet en redogörelse för synpunkter på förslaget till nya regler när det gäller de svårast sjuka. Myndigheten hade en rad kritiska synpunkter. De sade bland annat att de regler som föreslås är alldeles för otydligt beskrivna. Det nya begreppet oskäligt måste definieras tydligare om inte besluten ska bli alldeles för godtyckliga, sade de också. Anser socialförsäkringsministern att det är rimligt att hasta fram en rättsosäker lagstiftning när kritiken från ansvarig myndighet är så omfattande? 115 Statsrådet (): Jag tackar för frågan. har som uppgift att tolka en lagstiftning och skriva tillämpningsförordningar. De tillämpningsförordningar som man bestämmer sig för att ha kan inte någon ha synpunkter på i denna kammare och absolut inte jag, för då blir det ministerstyre. Efter den stora debatt som har varit i medierna kan jag konstatera att det i ett TT-meddelande i går står: Efter att ha gjort en analys hävdar att bedömningen av cancersjuka inte har blivit hårdare sedan de nya reglerna i sjukförsäkringen infördes. Vi har inte ändrat bedömningarna, säger , generaldirektör för . Jag tror fortfarande att kan skriva tillämpningsförordningar och har resurser för det. 116 (): Jag tycker att det är upprörande att höra hur den ansvariga ministern gång på gång försöker krångla sig ur sitt eget ansvar. Regeringens slarv med sjukförsäkringen är väl känt vid det här laget. Inte ens cancersjuka som har en arbetsgivare och som är i gång i ett deltidsarbete och en rehabilitering visade sig vara fredade. De skulle heltidsarbeta någon annanstans. Det här är inte värdigt ett välfärdsland. Ni valde en hemmasnickrad modell som ni inte ens gav er själva tid att förstå. Det är det vi ser resultatet av . Jag är uppriktigt ledsen över det. läggs i ännu större hast ett marginellt ändringsförslag fram som trots att det inte har varit känt speciellt länge får en massiv kritik. Som jag sade får det kritik från ansvarig myndighet, , men också från . Därför måste jag fråga ansvarig minister: det inte rimligt eller kanske till och med smakligt med en viss ödmjukhet inför er egen oförmåga? 117 Statsrådet (): Jag vet inte hur länge frågeställaren har varit med i . Men om vi tittar på de regler som fanns under den förra mandatperioden arbetade då med sju steg . Det femte steget handlade om att man skulle prövas mot hela arbetsmarknaden oavsett var man bodde i landet. Det fanns ingen tidsgräns för detta. Det kunde alltså inträffa . Vi tyckte att det var helt inhumant. Därför har vi en skyddad tid . Vi hade redan tidigare undantag. Intentionen i regeringens lagstiftning har varit att skydda de svårast sjuka; därom råder inga tvivel. Därför har vi också infört att man ska ha fortsatt, och det utan några som helst tidsgränser. Vi har även infört undantag när det gäller vilka som inte ska behöva utsättas för en introduktion eller arbetsmarknadspolitisk åtgärd utan kunna få tillfriskna i sin takt. Jag känner en stor ödmjukhet efter att ha presenterat en stor sjukförsäkringsreform. Om man inte vill ha debatt och kritik kan man göra som er regering gjorde inte göra någonting. 118 (): Jag har en allmänpolitisk fråga om betalservice på landsbygden. lades ned 2008. Som ersättning infördes betalserviceombud på 15 orter och brevgiro på 73 lantbrevbärarlinjer samt utsträckt service till personer eller med funktionsnedsättningar. Länsstyrelserna ska bevaka samhällets behov av grundläggande betaltjänster och rapportera till regeringen. i är samordnare, och lämnade över en rapport där man fann att betaltjänster som har ersatt har blivit otillräckliga. Man pekar vidare på att småföretagare och äldre i glesbygd har problem med uttag och insättning av pengar. Man uppmanar regeringen att se över betalservicesystemet. I glesbygden har vi också problematiken att företagare har långa resor till sina banker. Regeringen gav i uppdrag att främja och stimulera framväxten av marknadsdrivna lösningar för hanteringen av dagskassor. Har PTS presenterat tillfredsställande lösningar för regeringen? 119 Statsrådet (): Detta ligger inom mitt ansvarsområde, så jag svarar på frågan. Jag tror att det är viktigt att vi har historien med oss. och efterfrågan på dess tjänster minskade. Därav gjordes reformen. Som beskriver har länsstyrelserna mycket riktigt fått i uppdrag att följa den här utvecklingen. Det är en stor reform, och med alla reformer är det inledningsvis inte självklart hur de faller ut. Det finns mycket oro. Det fanns mycket kritik inledningsvis. Den har avklingat, men det finns ett antal punkter som mycket riktigt i har redovisat och som har kommit in till regeringen. Vi fortsätter arbetet och följer länsstyrelsernas rapporter utifrån det som är deras ansvar. 120 (): Jag får tacka statsrådet för ett mycket tillfredsställande svar. Jag tänkte också ta upp säkerhetsfrågorna i anslutning till detta. Många företagare har så långt till banker att de förvarar pengarna hemma, transporterar dem i plastkassar i bilen eller gör värdetransporter med stora betalmängder på andra otillfredsställande sätt. Hur ser regeringen på denna problematik som har uppstått? Och jag upprepar den fråga jag ställde om PTS. Har det presenterats några tänkbara lösningar på den problematik som i pekar på? 121 Statsrådet (): Tack för förtydligandet. Det är precis som säger. Det är framför allt en diskussion om dagskassorna som har förekommit. Det har varit viktigt för både regeringen och länsstyrelserna i landet att följa sommarens händelser. Frågeställaren pekar just på , men vi har haft en mycket tydlig diskussion om dagskassornas hantering i skärgården. Det är en del av den rapport som vi har väntat på. Vi måste också sammanställa detta för att se hur vi hanterar detta och om det ska ske någon förändring när det gäller dagskassorna framöver. 122 (): Min fråga går till . Det verkar som om vår socialförsäkringsminister i det längsta har valt att blunda för konsekvenserna av den reform som regeringen och hon själv har varit med om att ta fram. Vår socialförsäkringsminister tycks vara omedveten om att med flera har varnat för det som blir konsekvensen, nämligen att människor kastas ut ur försäkringen. Vår socialförsäkringsminister tycks tro att väljer att tolka lagstiftningen hårdare än regeringen haft intentionen att den skulle tolkas. Socialförsäkringsministern sade i Agenda : När vi skickat ut vårt förslag på remiss till många tunga remissinstanser har ingen i sitt remissvar poängterat att det skulle få de här orimliga konsekvenserna. avvisar tidsgränserna i sitt remissvar (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Frågan, tack!) Frågan till ministern är: Har inte remissvaren kommit fram till ministern, eller har ministern inte förstått dem? 123 Statsrådet (): Jag tror att vet att när man skickar ut remisser gör man det på en departementsskrivelse eller på en utredning. Det gjorde vi också, och vi fick in en mängd svar. Många var kritiska i sina svar. Många av de förslag som kom från remissinstanserna har vi tagit hänsyn till i den proposition som vi sedan lade fram. Men remissvaren handlar inte om propositionen utan om förarbeten. Låt oss vara tydliga med det. Jag vill också poängtera att nu går ut och säger att tillämpningen inte har blivit starkare. Vi ser ingen ökning eller hårdare tag med de nya reglerna. Jag talade med . Hon hänvisade till statistik som visar att så inte är fallet. Jag hoppas att vi kan vara tydliga med detta också, apropå detta med saklighet i kammaren. Men varför gör vi då ytterligare tillägg och de undantag som finns för att skydda svårt sjuka grupper? Regeringens intentioner är självklart att värna dem som är sjuka, men för att ytterligare stärka dem vid blotta misstanken om att detta skulle kunna misstolkas har vi lagt in dessa ytterligare skärpningar. 124 (): Människor som har nått i sjukförsäkringen upplever att det nu är mycket hårdare eftersom det förut inte fanns någon sista dag. Där är en uppenbar skillnad mellan förut och . Både och har varit mycket tydliga i sina remissvar. skriver så här: De föreslagna tidsgränserna i rehabkedjan är för snävt satta, och då med hänsyn till att det finns många sjukdomstillstånd och funktionsnedsättningar som kräver både mer omfattande och längre rehabiliteringsinsatser. Är det inte rimligt att i det läget göra om och göra rätt och lyssna på sina egna myndigheter? 125 Statsrådet (): Oppositionen vill, har man sagt, inför ett moratorium. Vad innebär det? Socialdemokraterna själva har i debatterna uttryckt det så. Man vill behålla människor kvar i sjukförsäkring till dess att högkonjunkturen kommer, som man säger. Jag tycker att det är det mest inhumana man kan tänka sig. Då säger man till människor: Vi tar inte hand om dig, vi ger ingen rehabilitering, vi ger dig inget stöd på vägen, och vi hjälper dig inte över till Arbetsförmedlingen. För det är ju det vi ska göra nu: Vi ska ge detta stöd och denna hjälp. Vi ska göra olika insatser beroende på individens behov, så att man den dag högkonjunkturen kommer kanske har så mycket i ryggsäcken att man kan få hjälp att komma tillbaka kanske inte ut på den reguljära arbetsmarknaden, men kanske på ett lönebidrag eller på . Man får åtminstone göra ett försök, en andra chans. 126 (): Min fråga går till . Många sjuka är väldigt oroliga över vad som kommer att gälla . Man undrar: Kommer jag att ha några pengar, så att jag kan betala min hyra och mina räkningar, och kommer jag att ha pengar för att kunna ge barnen mat? Ungefär 17 000 personer kommer att bli utförsäkrade och tvingas lämna sjukförsäkringen, oavsett om de är friska eller ej, och gå till Arbetsförmedlingen och eventuellt kunna ansöka om a-kassa.