prot · GW0987 · 2009-03-19 00:00:00 — Därför välkomnar vi från utskottet att kommissionen undersöker vilka hinder som finns för eget företagande inom hälso- och sjukvården och vilka hinder som kan undanröjas. vill jag notera att kommissionen i denna grönbok efterfrågat ytterligare debatt. Det är därför vår förhoppning att behandling av detta utlåtande kan ha bidragit till det. Med detta vill jag avslutningsvis yrka bifall till socialutskottets utlåtande i SoU18. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § Kärnteknisk säkerhet och strålskydd Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2008/09:FöU7 Kärnteknisk säkerhet och strålskydd. 102 (): Dagens debatt handlar om kärnteknisk säkerhet och strålskydd. Det är två viktiga delar som var för sig har fått alltmer uppmärksamhet . Tittar vi specifikt på den kärntekniska säkerheten beror den till mycket stor del på incidenten i Forsmark som resulterade i kritik från . Strålskyddet i sin tur har blivit alltmer aktuellt i och med att det bland annat finns en stor osäkerhet om mobiltelefoner och och hur de påverkar oss människor, unga som gamla. Frågorna diskuteras och ifrågasätts alltmer i samhället. När vi socialdemokrater satt i regeringsställning under förra perioden påbörjades inriktningsarbetet för att säkerställa den svenska beredskapen vid radiologiska och nukleära olyckor, vilket utskottet mycket riktigt konstaterar, genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Vi i oppositionen har genom motioner, skriftliga frågor, interpellationer och debatter här i kammaren uppmärksammat regeringen på den bristande kärnkraftssäkerhet som har funnits. Trots att den borgerliga majoriteten har lovat att återgärder ska vidtas har regeringen fortfarande inte levererat några samlade förslag på förbättringar av beredskapen. Regeringen har haft en gyllene chans att ta ett samlat grepp kring dessa frågor just med tanke på att lämnade en rad konkreta förslag till åtgärder vilka vi i oppositionen stödde och fortfarande stöder. Trots detta ansåg majoriteten att utskottet inte är berett att i detalj ta ställning till de åtgärder som förordas i framställningen och i motionerna. Detta ställningstagande beklagar vi djupt. Ett annat stort problemområde har uppmärksammats, nämligen konsekvenserna av att ett antal myndigheter nu har slagits samman. gick och ihop och bildade den nya myndigheten . Den nya myndigheten konstaterar nu i sin årsredovisning att de kompetens- och resursmässiga aspekterna på säkerheten och tillsynen på säkerhetsområdet är en stor utmaning inte bara för myndigheten utan även för nationen. Det finns en avsaknad av tillräckligt antal personer med rätt kompetens. Vidare säger myndigheten att förmågan att säkerställa kompetent personal såväl inom industrin som på myndigheten kommer att påverka möjligheterna att genomföra planerade åtgärder. startade sin nya verksamhet med 36 vakanta tjänster. Den moderatledda borgerliga majoriteten i utskottet konstaterar att en viss eftersläpning kan väntas uppstå i det pågående arbetet på grund av nyskapande av myndigheter och myndighetssammanläggning. Detta har vi nu fått tydligt bevis på. Omorganisationen i sig har säkerligen bedömts få en långsiktig positiv inverkan. Men det har på kort sikt uppenbarligen försämrat förutsättningarna att förbättra beredskapen att hantera den akuta fasen under en kärnkraftsolycka och den långsiktiga fasen därefter. Med anledning av detta kräver vi att regeringen omgående i sin redovisning till särskilt redogör för resultatet av de förslag till åtgärder som har sammanställt och lämnat in till just . Vi vill att regeringen tar sitt ansvar för kärnkraftssäkerheten inte minst med tanke på den befarade utbyggnad av kärnkraften som regeringen tänker sig framöver. Kärnkraftssäkerheten borde därför vara en prioriterad punkt på regeringen dagordning. Som jag nämnde i inledningen har frågorna om mobiltelefoner och alltmer engagerat oroliga medborgare. Detta måste vi självfallet ta på allra största allvar. Ett antal motionärer har tagit upp detta under allmänna motionstiden och mycket riktigt påpekat att de gränsvärden som tillämpas i enbart skyddar mot omedelbara effekter och inte ger något skydd vid långvarig exponering. Hur detta i sin tur påverkar de allt fler yngre användarna och deras känsliga inre organ är inte heller det klarlagt på ett acceptabelt sätt. och medlemsländer har uppmanats av att fastställa strängare gränsvärden för elektromagnetisk strålning. En sammanställning av fakta om ohälsa vid elektromagnetisk strålning ter sig då tämligen logisk. Vad avser den icke-joniserande strålningen kan vi tyvärr konstatera att det finns ett alltför stort antal människor som lider av just elöverkänslighet. Den borgerliga utskottsmajoriteten konstaterar att något samband mellan elektromagnetiska fält och elöverkänsligas besvär inte säkerställts vetenskapligt. Det bör därmed inte betraktas som en strålskyddsfråga. Tyvärr kan vi konstatera att samhället inte har något bra och tydligt sätt att bemöta alla drabbade medmänniskor. Det finns ingen tydlig ansvarsfördelning i och med att anser att detta inte tillhör myndighetens ansvarsområde. Därför är kravet att tar problematiken på allvar väl befogat. Det blir även här uppenbart att forskningen om hälsoeffekter av icke-joniserande strålning måste öka på ett tydligt och mätbart sätt. Med anledning av detta yrkar jag bifall till den gemensamma s-, v- och mp-reservationen nr 1. Vi socialdemokrater kommer inte att yrka bifall till någon av de övriga reservationerna. Men vi kommer att avstå under omröstningen och avser att återkomma till dessa viktiga frågor om strålskyddet. I detta anförande instämde , och (alla s). 103 (): Jag instämmer också i och ställer mig helt bakom anförande och yrkande på bifall till reservation 1. Precis som sade bygger betänkandet på motioner. Jag ska belysa ett par motioner som finns i betänkandet. Det handlar om forskning. Trots rapporter från oberoende forskare och inte minst från allmänheten håller ansvariga myndigheter fast vid de forskningsresultat som hävdar att icke-joniserande strålning inte har någon icke-termisk effekt på människor. De forskare som arbetar seriöst och ger signaler om observationer behandlas inte väl. Det måste man göra. Ännu en förklaring till att man inte behandlar dem så väl kan vara att det hela finansieras via de stora multinationella elektronikföretagen. För att ställa detta till rätta menar vi fortfarande att regeringen bör uppdra åt våra universitet att råda bot på den stora kunskapslucka som finns inom det här området. Den grupp som upplever ohälsa till följd av elrelaterade aktiviteter har rätt att bli seriöst bemött. Om så ska ske måste det klargöras vilken myndighet som har ansvar för säkerhet och hälsa när det gäller de här ohälsoeffekterna. De kommuner som vill ta sitt ansvar för medborgarna har ingen central myndighet att vända sig till. Ingen klinisk forskning bedrivs på grundval av systematiskt insamlade data om ohälsa kopplade till den ökade elektrifieringen av miljön. Marknadsundersökningar ger dock vid handen att denna typ av ohälsa är en ökande trend. En särskild kommission bör tillsättas med uppdrag att granska detta problemområde. Kommissionen skulle utföra sitt arbete i nära samarbete med , som vi menar är en viktig resurs som har kunskap inom området. Det är tyvärr inte säkerställt i och med nuvarande tillämpning av strålskyddslagen att försiktighetsprincipen ska gälla även vid ohälsa förorsakad av el. Forskningen inom detta område måste få ökad vikt och förstärkas. Gränsvärdena måste bygga på en vetenskaplig grund och säkras i . Därför yrkar jag bifall till reservation 3. 104 (): Få saker i det moderna samhället är så beroende av hög säkerhet som driften av kärnreaktorer. Vi har alla sett vilka konsekvenser ett totalhaveri kan få. Men även mindre incidenter kan få allvarliga följder för anställda, närboende och miljö. Säkerheten är emellertid inte bara viktig för att undvika misstag och risktagande som kan leda till olyckor med påföljande läckage och radioaktivitet. Den är också av yttersta vikt för att minimera risken för att radioaktivt material kommer på avvägar och hamnar i fel händer. Säkerheten i svenska kärnkraftverk har kritiserats och av många aktörer. Det finns inga säkra kärnkraftverk. En olycka kan inträffa i vilket kärnkraftverk som helst. I värsta fall kan följderna bli katastrofala. Det som hände i Tjernobyl skulle kunna hända igen. Olyckor med katastrofala följder kan hända även i . Det finns en föreställning om att det är ytterst osannolikt att en olycka skulle inträffa här hos oss. Våra kärnkraftverk är säkrare än till exempel ryska och östeuropeiska, säger kärnkraftens förespråkare. Det stämmer att de svenska reaktorerna i regel är bättre än de östeuropeiska och ryska. Men det finns inga säkra kärnkraftverk. På grund av det komplexa systemet i reaktorerna är det svårt att förutsäga och förbereda sig på alla incidenter som kan inträffa. Säkerheten beror också i hög grad på den mänskliga faktorn. Det är inte bara i som kärnkraftsförespråkarna hävdar att de egna kärnkraftverken är de säkraste i världen. I , , , och säger man ungefär samma sak. Detsamma hävdade ägarna av Tjernobyl innan det omöjliga inträffade. Faktum är att om en stor olycka skulle inträffa i en svensk reaktor skulle det kunna få lika dödliga konsekvenser som en liknande olycka på andra sidan . Skulle det radioaktiva innehållet i reaktorn komma ut kan det leda till extremt svåra föroreningar av miljön och få förödande konsekvenser för människor vida omkring. Även SKI, tillsynsmyndigheten för säkerheten i svenska kärnkraftverk, säger att man måste få klart för sig att kärnkraften är en mycket farlig teknik. Sannolikheten för en olycka av största tänkbara dimensioner med radioaktivt utsläpp till omvärlden beräknas vara en per reaktor. Men det förutsätter att det inte finns några dolda fel och att alla tänkbara kombinationer av mänskliga och tekniska fel verkligen är inkluderade. Oroande nog upptäcks dolda och helt oväntade fel då och då även här i . inträffade en mycket allvarlig incident i kärnkraftverket i Forsmark. Ett tekniskt fel gjorde att flera av varandra oberoende säkerhetssystem slogs ut. Händelsen berodde på ett konstruktionsfel som byggdes in i reaktorn och som även fanns i två av reaktorer och eventuellt i flera reaktorer runt om i . När strömmen bröts visade det sig att två av de fyra reservgeneratorerna som i ett nödläge förser kärnkraftverket med ström inte fungerade. SKI fann ingen förklaring till att inte också de övriga två slutade att fungera. Om alla fyra generatorerna hade slagits ut hade vi varit nära en härdsmälta. Händelsen kom som en total överraskning för Forsmarks ledning, ägaren och för , . Detta fanns inte med i några riskkalkyler. Frågan är hur många fler allvarliga och helt oförutsedda fel som kan uppstå. Just nu pågår undersökningar i där man försöker avgöra om det finns någon lämplig berggrund för att dumpa avfallet i ett så kallat djupförvar. Tanken är att kapsla in avfallet i behållare av stål och koppar. Avfallsbehållarna ska enligt förslaget från kärnkraftsindustrins avfallsbolag, , grävas ned i tunnlar under marken där de omges med bentonit, som är en sorts lera. Bentoniten ska skydda behållarna mot rörelser i berget och förhindra att grundvattnet rör sig fritt. Tunnlarna ska sedan fyllas igen och slutförvaras för alltid. SKB:s förslag har diskuterats . Det innehåller en rad osäkerheter, av vilka en del kanske aldrig kan lösas. Många fysiska aspekter är helt enkelt oförutsägbara, som de radioaktiva ämnenas beteende, geologiska förändringar samt påverkningar på omgivningen som en följd av bränslets värmeutveckling. I sina försök att komma till rätta med problemet upptäckte SKB nya svårigheter utan att ens ha löst de ursprungliga problemen. SKB menar att djupförvaret inte kommer att behöva någon bevakning och att deras ansvar för avfallet är över i och med att den sista tunnan har deponerats och tunnlarna har förslutits. Men vi kan inte veta om våra ättlingar kommer att förstå vad det är för dödliga överraskningar som vi har grävt ned i jorden. Vi kan inte veta hur jordens geologiska förutsättningar förändras . Vi kan inte garantera att ingen försöker komma åt avfallet, till exempel för att skapa atombomber. Därför är det helt vansinnigt att lämna detta dödliga arv till kommande generationer. Djupförvaret kan inte lämnas oövervakat. En övervakning är dock mycket dyr och nästan omöjlig. Hur planerar man ett vaktschema ? Det finns oerhört många delar att titta på i osäkerheten i detta. För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 1 och 3. 105 (): Kärnteknisk säkerhet och strålskydd är ett brett område som omfattar alltifrån säkerheten i våra kärnkraftverk till de negativa effekter som en del människor upplever av att vistas i en mikrovågstät miljö. Jag kommer att hålla mig till området kärnteknisk säkerhet. Det finns 441 kärnkraftverk i ett trettiotal länder runt om i världen. Utöver dessa byggs nu 27 nya, varav ett i , 66 är på projekteringsstadiet och ytterligare 103 finns på planeringsstadiet. Här i har vi precis öppnat för att kunna ersätta de befintliga kärnkraftverken med nya när de gamla har nått sin tekniska livslängd. Varför då detta intresse för kärnkraft? Ja, svaret är enkelt. Elektricitet innebär välstånd. Med prognoser som pekar på en fördubbling av efterfrågan på el i världen kommer alla koldioxidneutrala energikällor att behövas. Två tredjedelar av den el som produceras i världen kommer från förbränning av fossila bränslen. Kärnkraften är ett av alternativen för att minska utsläppen av växthusgaser. Men kärnkraften är också förknippad med risker, om än kontrollerbara. har granskat om myndigheterna har en god beredskap för att hantera konsekvenserna av en olycka i ett svenskt kärnkraftverk. Granskningen initierades av en händelse i Forsmark där en reaktor snabbstoppades på grund av ett elfel och där reservkraften inte fungerade som den skulle. Händelsen klassades som en tvåa på den sjugradiga Inesskalan, som är en internationell gradering av händelser och olyckor i kärnkraftverk. 1979 och Tjernobyl 1986 är exempel på Ines-7-olyckor. Händelsen i Forsmark skapade återigen en nödvändig debatt om säkerheten vid våra kärnkraftverk. Det framkom en bild av att säkerhetskulturen inte var den bästa. Trots att händelsen visar att säkerhetskulturen går att förbättra håller våra svenska kärnkraftverk en mycket hög säkerhetsnivå. Det läggs mycket kraft på det förebyggande arbetet. Det förebyggande arbetet är nämligen den bästa försäkringen mot att en olycka ska inträffa. Om en kärnkraftsolycka ändå händer kan den få stora konsekvenser för många sektorer i samhället. Människor, djur, natur, jordbruk, dricksvatten och livsmedelsproduktion kan påverkas. Därför är ansvaret för att hantera en kärnkraftsolycka också fördelat mellan olika regionala och centrala myndigheter. Ansvars- och närhetsprincipen gäller även för en kärnkraftsolycka, och det är viktigt att de här principerna upprätthålls. Det ska inte finnas något tvivel om vem som har ansvaret om en kärnkraftsolycka trots allt sker. efter händelsen i Forsmark visar att den dåvarande centrala krisberedskapen hade betydande brister. Man pekade på ett flertal åtgärder som behöver vidtas för att säkerställa samhällets beredskap inför allvarliga kriser. Den nuvarande regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att samhällets krisberedskap ska förbättras. Försvarsdepartementet leder en arbetsgrupp för tvärsektoriella arbete med samhällets krisberedskap. MSB, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, har startat sin verksamhet. I finns nu en krishanteringsfunktion som är bemannad med chefsberedskap om dygnet årets . Det bästa skyddet mot olyckor i något av våra kärnkraftverk är att se till att de inte inträffar. I andra hand är det viktigt med en organisation som kan hantera och minimera konsekvenserna av en olycka. Genom en ansvarsfördelning där det är kärnkraftverken som ansvarar för säkerheten i sina egna anläggningar har vi en ständigt hög beredskap vid alla våra kärnkraftverk när det gäller att hantera den akuta fasen under en olycka. Genom en ansvarsfördelning där länsstyrelserna ansvarar för räddningstjänsten vid en olycka med radioaktiva utsläpp säkerställer vi att den befolkning som berörs av olyckan underrättas och instrueras i vilka skyddsåtgärder som ska vidtas. Genom en ansvarsfördelning där MSB ansvarar för att stödja samordningen av centrala myndigheter sektorsövergripande får vi en effektivare operativ krishantering på central nivå. Med anledning av att regeringen har vidtagit åtgärder för att stärka den nationella krishanteringen yrkar jag bifall till förslagen i betänkandet och avslag på reservationerna. 106 () replik: sade i sitt anförande att kärnkraften är bra för miljön. Vad inte nämnde, och vad kärnkraftsförespråkarna aldrig nämner, är det som kärnkraften lever på, nämligen uranbrytning. Finns det något som är så miljöfarligt eller som förstör miljön så mycket som uran? Varför nämner du inte det när du pratar om att kärnkraften är så bra för miljön? Som andra punkt säger du att olyckor inte ska inträffa. Vi har haft två stora smällar. Du nämnde 2006, men jag kan räkna upp flera händelser i våra egna kärnkraftverk i . De inträffar gång på gång på grund av den mänskliga faktorn. Vi säger här att vi har ett elöverskott, och det säger även myndigheterna. Det är väldigt märkligt att regeringen inte kan anamma detta. Ni säger att vi måste ha nya kärnkraftverk , men ni tittar inte på de möjliga förnybara energikällor som finns. Jag kan räkna upp siffrorna sedan. Kan svara på min fråga om miljön när det gäller uranbrytning? Du säger att olyckor inte inträffar. Olyckor inträffar på grund av den mänskliga faktorn. Med statistik kan man naturligtvis säga att olyckor inte ska inträffa om det och det inträffar. Det kan jag hålla med, men faktum är att vi är människor. Olyckor kommer tyvärr att inträffa om vi fortsätter med den här storskaligheten. 107 () replik: Det går att bryta uran på ett lika säkert sätt som vid all annan gruvdrift. Det finns system för att hantera det. Allt tyder på att vi kommer att ha en elkraftsbrist i världen. Den elkraftsbristen kommer att öka. Någon ska leverera den energi som behövs. Varför då inte använda koldioxidneutral energi som vi producerar i ? Det kan väl vara ett bra alternativ, speciellt med tanke på att två tredjedelar av den energi som produceras medför koldioxidutsläpp. Du säger att olyckor inträffar . Det stämmer att olyckor inträffar, och det rapporteras enligt det här Inessystemet som är ett internationellt system för att rapportera händelser och olyckor. Men i varje kärnkraftverk har vi säkerhetsrutiner uppbyggda för att hantera just den mänskliga faktorn. Det är inte bara ett system, utan det är två- och tredubbla system som ska se till att olyckor kan kontrolleras och att det inte kommer ut utsläpp i naturen. 108 () replik: I Forsmark 2006 hände det som säger inte ska hända. Olyckan i Tjernobyl skulle inte hända, men hände. Det är helt uppenbart att den här typen av storskalighet förr eller senare kommer att leda till en stor olycka. Frågan är varför man inte kan satsa på de alternativ som finns. Jag ska läsa upp vad säger: minskade till och med elanvändningen . I produceras mer el än vad som används. Enligt Energimyndighetens senaste långtidsprognos kommer överskottet bara att växa. kommer överskottet att uppgå till över . antas det uppgå till . Det finns en möjlighet att bygga ut vindkraften med . Det är som säger detta och inte . Svaret är alltså att det går att hitta alternativ till den kärnkraft som kommer att bli för gammal 2020. Då blir den logiska frågan: Varför satsar man inte på de alternativ som är mycket säkrare för oss människor och som kan garantera den el som vi alla ändå vill ha? Varför ska man satsa på den här storskaligheten? Du säger att uranet är miljövänligt. Det är inte sant. Uranbrytning är väl det mest miljöförstörande som över huvud taget finns. 109 () replik: I den energiuppgörelse som precis har träffats finns kärnkraften som en garant för att vi kommer att ha stabila elleveranser även . Det är inte allom givet att det ska bli kärnkraftverk, utan de ska prövas, och kommer att prövas, mot vilka alternativa energislag som helst när det gäller den företagsekonomiska delen. I överenskommelsen ingår också en kraftig satsning på förnybar energi, däribland vindkraft. Det finns inga motsättningar i det. Jag tycker återigen att det är viktigt att vi som ledande industrination också kan exportera koldioxidneutral energi till länder som inte har tillgång till det . Vad gäller uranbrytning finns det sådan i framför allt som våra miljömyndigheter skulle ha en del synpunkter på, men för den skull kan man inte döma ut all uranbrytning som pågår runt om i världen. Det finns metoder för att hantera till exempel damm på ett effektivt sätt så att det inte sker utsläpp i naturen. 110 (): Vi diskuterar och beslutar om mycket viktiga frågor, som vanligt i . betänkande har rubriken och strålskydd. Orsaken till att dessa frågor behandlas har sin grund i 16 olika riksdagsmotioner från den allmänna motionstiden och kanske något . Utskottet redovisar sakläget i de olika frågorna och landar därefter i ett majoritetsbeslutet att avslå motionerna. På några områden har oppositionen reserverat sig. Så blir ju vanligen resultatet. och har tre gemensamma reservationer kring elektromagnetisk strålning och dess risker. Man vill ha lägre gränsvärden och mer forskning. Utskottsmajoriteten hänvisar till den internationella expertis som till exempel inom Europeiska unionen rekommenderar gränsvärdesnivåer och där man för tillfället gör en översyn av de gällande riktlinjerna. Vi hänvisar också till den omfattande internationella forskning som bedrivs och som inte ger något vetenskapligt stöd för ett orsakssamband mellan exponering för elektromagnetiska fält och de besvär som tyvärr drabbar människor och som upplevs komma av elektriciteten. Jag noterar att nu lämnar informationen att Socialdemokraterna kommer att avstå i de här voteringarna. Det är lite intressant, för det har ni inte gjort tidigare. Min fråga blir då: Innebär det att ni tvivlar på den samstämmiga internationella expertisens bedömning som också våra svenska myndigheter står bakom? Det är en rätt stor positionsförändring i sådana fall, och det ska bli intressant att se hur en eventuell ny majoritet i sådana fall hanterar denna fråga. Av forskningspropositionen framgår också att regeringen avser att stärka den svenska forskningen på det här området. Vi är överens om att finns denna oro bland människor ska vi självfallet forska. Det görs i och det görs internationellt. Socialdemokraterna kräver i en reservation att regeringen omgående redogör för resultatet av de förslag på åtgärder som framförde i en skrivelse till . Den handlade alltså om säkerheten vid kärnkraftsolyckor. Det är en oerhört viktig fråga, det är vi överens om. Ett enigt utskott ställde sig 2007 bakom förslag om att regeringen behövde agera med anledning av detta och pekade även på att den nya alliansregeringen och myndigheter redan var i full gång med detta. Man kan stillsamt notera att kritik i sak mot det tillstånd som rådde under arbete 2006 inte drabbar alliansregeringen utan den regering som lämnade makten . Möjligen är det därför som Socialdemokraterna är så angelägna om att alliansregeringen agerar. Socialdemokraterna har en poäng i att utskottet gjorde bedömningen att det kunde vara bra om regeringen lämnade en redovisning under följande , och det har inte skett. Det händer ibland med sådana beställningar som lämnar. Vi får se när redovisningen kommer och vilka motiven är för att den kommer än vad utskottet helst hade velat. Jag tror att anledningen är att det har skett och sker så många åtgärder på detta område och att genomförandet av dessa är i full gång och har prioriterats.