prot · GX0920 · 2009-10-23 00:00:00 — Ni lånar till ökade permanenta utgifter, men ni talar inte om hur de ska täckas upp. Sedan har vi diskussionen om att arbetslösheten i stiger snabbare än i andra länder. Det är möjligt att den gör det, men är inte precis likt de andra länderna. Vi är ett mindre land, vi har en mindre hemmamarknad och vi är mer exportorienterade. Det kommer kanske att studsa tillbaka så att vi får en snabbare återhämtning än andra länder. Behåll det argumentet i minnet! 61 (): Jag har fortfarande lite svårt att få detta att gå ihop. Först säger finansministern att det är tack vare den här regeringen som ni hade ett stort överskott i statsbudgeten när ni tillträdde. Det är lite svårt att få det att gå ihop. Han säger att det är tack vare den här regeringen som vi har stått emot överbudspolitiken. Det är därför som vi fortfarande har en ansvarsfull ekonomisk politik. Sedan står det i svaret att har kanske den mest expansiva finanspolitiken av alla länder. Du får välja vilket ben du vill stå på. Antingen har ni fört en ansvarsfull politik och hållit i pengarna, och det är därför vi hade ett överskott under den förra mandatperioden, eller också har ni fört den mest expansiva finanspolitiken i hela och satt sprätt på pengarna. Du kan inte använda båda argumenten . Du får välja ett av dem. Jag tror att det är rätt att investera. Jag hoppas att vi är överens om att den förra regeringen skapade ett överskott som gjorde det möjligt att investera i dåliga tider. Ni väljer att återkommande investera i en sak i varje sammanhang. Oavsett vilken regeringsperiod det handlar om är era investeringar, som det heter, skattesänkningar, och mest för dem som tjänar mest. Så är det den här regeringsperioden också. går ni vidare och säger att det kan behövas ytterligare insatser för att få fart på jobben, för ni har en arbetslinje, som det heter. Då ska man låna till skattesänkningar igen. Hur mycket ska ni låna till skattesänkningar eftersom jobben försvinner fortare i än i andra länder? De försvinner fortare än i andra exportberoende länder runt omkring oss. Ungdomsarbetslösheten i stiger så att vi nu har den högsta ungdomsarbetslösheten i tillsammans med . Det sker som ni lånar till skattesänkningar. Kan det vara så att det finns något som är fel i regeringens jobbpolitik som inte leder till de här jobben? Den leder bara till ökade klyftor och till att ni nu inte har pengar för att sätta stopp för de uppsägningar av 60 000 lärare och sjuksköterskor i skolan och vården som regeringen räknar med. Den leder till att man inte har råd att göra de insatser som behövs på bostadsmarknaden för investeringar som bygger starkare. 62 Finansminister (): Låt oss vara tydliga med att har de starkaste offentliga finanserna, tillsammans med , och några ytterligare länder, och den mest expansiva politiken därför att vi har gått ifrån väldigt stora överskott till relativt betydande underskott, men mindre underskott i jämförelse med alla andra länder. Det bekräftas i alla undersökningar att är ett av de länder som har den mest expansiva finanspolitiken. Vi har en mycket expansiv penningpolitik och får därtill stöd från växelkursen. Den ekonomiska politiken i är mer expansiv än i praktiskt taget alla jämförbara länder. I princip får man väl vara medlem i den socialdemokratiska riksdagsgruppen för att lyckas förneka detta. Här driver man tesen att den socialdemokratiska politiken bygger på att återställa rättvisan, och man nämner pensionärerna. Men vi vet hur Socialdemokraterna tänker återställa rättvisan mellan pensionärer och löntagare. Det ska ske genom att man höjer skatten för löntagare. När vi räknar på Socialdemokraternas förslag ser vi att det blir i höjd skatt för en lärare på ett yrkesgymnasium. För en pensionär blir det en skattesänkning på . Det är alldeles uppenbart och enkelt att räkna på. Om ni lämnar in er politik till lämpliga experter kommer de att belägga detta. Ni sänker skatten för pensionärerna med och höjer den med för en gymnasielärare på ett yrkesgymnasium. Det är den politik Socialdemokraterna står för. Vi talar om vad vi gör mot krisen, och det är inte så att Socialdemokraterna satsar på investeringar, på kommuner eller på infrastruktur. Det är bidrag man satsar på. I den socialdemokratiska budgeten går 17 miljarder till arbetsmarknadspolitiska Amsåtgärder och bidragsförstärkningar. Det handlar om i förstärkningar av a-kassan om man också lägger till det som görs på inkomstsidan. Det är alltså sex gånger så mycket pengar som satsas på att permanent återställa bidragssystemen jämfört med vad man satsar på kommunerna. Det är sex gånger så mycket pengar till bidragssystemen jämfört med vad man satsar på att sänka skatten för pensionärer. Det är sjutton gånger så mycket pengar jämfört med vad man satsar på att investera i infrastruktur. Man satsar 1 miljard på infrastrukturen och 17 miljarder på bidragssystem och gamla Amsåtgärder. Det är inte en politik som någon ekonom jag någonsin har stött på har rekommenderat som krispolitik. Höj ersättningen i transfereringssystemen permanent så att människor lämnar arbetsmarknaden! Det är exakt motsatsen till den politik som rekommenderas av oss och av samtliga experter. Det är en ineffektiv krispolitik som har dramatiskt negativa effekter på svensk ekonomis produktionsförmåga långsiktigt. Det är en utomordentligt skadlig politik som vi verkligen får hoppas aldrig kommer att genomföras i . Ta nu detta med rättvisan och skatterna! Jag har roat mig med att räkna ordentligt på kompensationen för egenavgifterna och jobbskatteavdraget, för att ta ett litet enkelt exempel. De är relativt likartade i storleksordning. Jag tror att det handlar om 70 eller 80 miljarder i båda fallen, och de är alltså ungefär lika stora. Den enda skillnad vi kan se är att i decilgrupperna 7, 8 och 9 är förbättringarna större med kompensationen för egenavgifter. I övrigt är de rätt likartade. Den stora skattereform som Socialdemokraterna gjorde hade alltså en sämre rättviseprofil ur ett snävt socialdemokratiskt perspektiv. Lägg sedan till Socialdemokraternas vurm för att ta bort arvs- och gåvoskatten och förmögenhetsskatten som ni kämpade för så hårt under den socialdemokratiska regeringsperioden. Det har vi läst om i med där han beredvilligt berättade om hur viktigt det var att ta bort förmögenhetsskatten. Det är klart att det inte har annorlunda fördelningseffekter om en socialdemokratisk regering tar bort förmögenhetsskatten än om en borgerlig regering gör det. Det har ju samma effekt! Ni har tyvärr ingen krispolitik. Vi har en ansvarsfull politik som skapar trygghet, lägger grunden för välfärd, ger arbete, skapar sysselsättning och lägre arbetslöshet. Det är en bra krispolitik, och det är den som vår regering står för. 63 (): Det är alltid roligt att ha de här fördelningspolitiska debatterna med finansministern, för han blir upprörd. Det kanske är så att det känns lite kymigt? När vi pratar om dagens verklighet vill han gärna prata 90-tal. Han vill gå bakåt i tiden då, men det är ju faktiskt så att när , , är tvungen att flytta hem till mamma i för att han inte klarar av sin ekonomi har människor med stora förmögenheter fått sänkta skatter. Det sker , , och det är ingenting som håller ihop landet. När kommuner och landsting måste säga upp 60 000 människor och skicka ut dem i en urusel a-kassa så att många måste söka socialbidrag för att få täckning för sina kostnader sker det ytterligare skattesänkningar, och det sker med lånade pengar. Det är ansvarslöst, och det är upprörande. När vi ska prata om detta att utanförskapet växer i vill prata om andra länder eller andra tider. konstaterar att denna regering fördelningspolitiskt vrider av alla pengar till den rikaste hälften. Det vill inte prata om. Det vill inte heller. Det ger jobb, säger ministern. Och i svaret skriver han också att det ger jobb. Arbetslösheten bara stiger. Se på verkligheten! Vi kommer att fortsätta den här diskussionen. Ni lånar pengar till att sänka skatten. Ni sänker skatten orättvist. Ni driver ut arbetslösa och sjuka, till exempel i . Det är horribelt! Sedan vill jag, herr talman, lugna ned mig lite grann och säga att jag gratulerar finansministern till att han fällde två älgar under den kungliga jakten. Men när det gäller rättvis fördelningspolitik kan det närmast liknas vid ett skott i foten. 64 Finansminister (): Jag får tacka , och även och , för en god debatt. Den har varit väldigt belysande. Den socialdemokratiska skattepolitiken, där kärnan handlade om att ta bort förmögenhetsskatten, ta bort arvs- och gåvoskatten och genomföra kompensation för egenavgifter, har en fördelningsprofil som är problematisk om man ska använda den socialdemokratiska . Jag tror att många av de här åtgärderna var bra. De lade grund för fler företag, bättre tillväxt och fler människor i arbete, precis som de åtgärder vi har vidtagit. Men fördelningsmässigt, låt oss komma ihåg att den rikaste fjärdedelen av kompensationen av egenavgift fick av skattesänkningen. Det är för jobbavdraget. När man jämför de två är det alldeles uppenbart att även med den enligt min uppfattning felaktiga är jobbskatteavdraget mer rättvist än kompensationen för egenavgifter. Vi har lagt en väldigt tydlig krispolitik. Det är en expansiv finanspolitik, en tydlig satsning på aktiva åtgärder, tydliga förstärkningar av arbetslinjen och jobbpolitik för fler i arbete. Det leder till mer trygghet och välfärd. Det är att ta ansvar att ha starka offentliga finanser. Det ger välfärd, det ger trygghet och det ger jobb och full sysselsättning. Det är vår politik. Mot det står Socialdemokraterna som bara satsar på bidrag och Ams. De lägger sjutton gånger mer pengar till bidrag och Ams än till infrastrukturinvesteringar. Det är sex gånger mer till bidrag än till pensionärer, och det är sex gånger mer till bidrag än till kommuner. Det är Socialdemokraternas politik. Det är en politik som skulle cementera utanförskapet och arbetslösheten och öka orättvisorna. Här har vi de två alternativen i svensk politik. En trygg och samlad allians satsar på kommuner och andra viktiga verksamheter, satsar på arbetslinjen, investerar i aktiva åtgärder och tar tillbaka till full sysselsättning. Det är ett tryggt alternativ, och det är naturligtvis det alternativet som vi ska stödja. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2009/10:18 om beskattning av studentrum 65 Finansminister (): har frågat kommun- och finansmarknadsministern dels om han avser att ta några initiativ med anledning av att man kan betrakta ett enskilt rum utan till exempel eget kök som en fullvärdig bostad som kan beläggas med fastighetsavgift som en sådan, dels hur han ser på kritiken som har framförts från landets studentbostadsförvaltare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. frågor är ställda mot bakgrund av att fastighetsavgiften för bostäder i hyreshusenheter beräknas med utgångspunkt i antalet bostadslägenheter. Definitionen av bostadslägenheter överensstämmer med den som finns i olika andra lagar som knyter an till definitionen av bostadslägenhet i jordabalken. Det ligger ett värde i att ha en enhetlig definition utan specialundantag. För många hus med studentbostäder kommer fastighetsavgiftens fasta belopp, som är per bostadslägenhet, att överstiga av taxeringsvärdet. För dessa hus blir i stället taxeringsvärdet styrande för fastighetsavgiftens storlek. Studentbostäderna får därvid del av den genomförda generella sänkningen av skattesatsen på bostäder i hyreshus till av taxeringsvärdet. Som framgår av propositionen om fastighetsavgift kommer regeringen särskilt att följa frågan om behovet av att stimulera utbudet av studentbostäder. 66 (): Tack, finansministern, för svaret på den här interpellationen! Jag kan börja med att säga att bakgrunden till interpellationen var ett antal besök på universitet och högskolor i . Vid ett av de besöken, vid , fick jag en fråga som handlade om något som jag inte kände till tidigare. Jag fick klart för mig att Stiftelsen hade ansökt om ett förhandsbesked avseende den kommunala fastighetsavgiften för så kallade studentrum. Jag hade inte hört talas om frågan förut, och jag förstod då att det var någon form av juridisk process på gång då man skulle få ta del av förhandsbeskedet. Alldeles innan svaret levererades fick jag också klart för mig att förhandsbeskedet är givet. Det är givet på det sättet att studentrum i de exempel som togs upp är att betrakta som bostäder precis som andra. Jag blev ändå lite förvånad över det tvärsäkra svaret från finansministern eftersom jag tyckte att det inte var en helt enkel fråga att ta ställning till då det får lite konstiga konsekvenser, kan man tycka, att ett studentrum som inte har dusch och kök och alltså inte de normala faciliteter som en vanlig bostad har man delar ju med andra helt självklart ska ingå i begreppet och därmed få en fastighetsavgift som är exakt samma som andra bostäder som har alla de här faciliteterna. Anledningen till att jag ställde frågan var från början att jag ville veta hur regeringen tänkt. Jag vet att regeringar i en del tidigare förarbeten definierat bostad samt att det ibland inte varit helt klockrent hur definitionen av studentrum ska se ut och hur det ska beskrivas. Det är en definitionsfråga när det ska uppfattas som ett eget bostadsrum. fick jag svar, och det är tydligt att finansministern, om jag tolkat det rätt, redan när man skissade på det nya fastighetsskattesystemet ansåg att det var korrekt, alltså att det var tänkt att studentrum utan dusch och kök skulle beskattas på samma sätt som en vanlig lägenhet. Jag tolkar svaret på det sättet men vill ändå fråga finansministern: det så ni hade tänkt när ni införde den kommunala fastighetsskatteavgiften? 67 Finansminister (): Låt oss till att börja med konstatera att i grund och botten är Socialdemokraterna och alliansen överens i den här frågan. I grund och botten tycker Socialdemokraterna som regeringen. Man har inte föreslagit någon annan, förändrad, norm för hur vi ska upprätthålla fastighetsbeskattningen i , utan man stöder det nuvarande regelverket vilket, som jag redovisade, framgår av jordabalken och som går igenom hela lagstiftningen i skattefrågorna. Det är på goda grunder Socialdemokraterna har den hållningen. Ett enhetligt regelverk i skattesystemet är nämligen en nödvändighet för att vi ska kunna upprätthålla någorlunda ordning och reda. Det leder till att vi får bekymmer. När vi drar en gräns får vi alltid människor som hamnar på den ena eller andra sidan, och det kan alltid finnas specialfall där man borde vidga skattefriheten. Jag kan möjligtvis tycka att det ibland finns skäl att göra den typen av överväganden, men jag kan också tycka att det är lite förvånande när som socialdemokrat ställer sig positiv till en sådan opinion. Jag har uppfattat att en grundläggande socialdemokratisk idé är att vi ska ha en relativt stark välfärdsstat och en relativt hög beskattning på människor. Då blir det naturligtvis märkligt om man plötsligt ska göra undantag på det ena och det fjärde och det femte stället. Det här är inte en alldeles enkel fråga. Vi har en definition av bostad. De flesta studenter bor i bostäder. De allra flesta studenter bor inte i studentbostäder utan i andra typer av fastigheter. På samma sätt som de får betala moms, liksom socialavgifter när de arbetar, får de betala en fastighetsavgift när de bor. Man kan naturligtvis ha synpunkter på att fastighetsskatten generellt är för hög eller något sådant, men jag tror att vi ska ha ett samhälle som bygger på att skola, sjukvård och en mängd andra verksamheter finansieras offentligt. Då måste man också stå upp för att vi har ett någorlunda väl fungerande skattesystem, att vi måste kunna göra rimliga gränsdragningar och ha en rimlig enhetlighet i den skattelagstiftning som vi har. Därför anser jag inte att det finns ett stort behov av att börja ändra på dessa regelverk. Jag har förstått att även och i grund och botten delar regeringens hållning i detta eftersom Socialdemokraterna, och har gjort en skattereform, ett fastighetsskatteförslag, där de inte föreslår några förändringar av definitionen på bostäder. Jag föreställer mig att man inom det rödgröna vänsterblocket är överens i frågan, och det är givetvis glädjande. 68 (): Jag hade hoppats att finansministern inte skulle använda en raljerande ton. Jag jobbar, som han säkert vet, med utbildningsfrågor och är inte någon fastighetsskatteexpert. Det är rimligt att man frågar till exempel finansministern, som varit med om att utforma det nya förslaget, om detta var tanken bakom förslaget. Sedan är jag väl medveten om att vi köpt delar av det fastighetsskatteförslag som regeringen lagt fram eftersom vi ser ett värde i att ha långsiktiga spelregler när det gäller skatt på boendet. Vi vill dock göra förändringar i det system som regeringen föreslagit för att öka rättvisan, något som jag tror är oerhört viktigt att göra. Det är emellertid en helt annan diskussion. När det gäller studentbostäder kan jag rent generellt säga att många studenter som jag träffar på universitet och högskolor är mycket oroade över situationen på studentbostadsmarknaden. Bostadsbyggandet har sjunkit dramatiskt sedan den nuvarande regeringen tillträdde eftersom man tog bort det investeringsstöd som fanns för byggandet av hyreslägenheter. Det har påverkat byggnationen rätt kraftigt. Vi vet från olika studentenkäter att det finns ganska många studenter som väljer att inte fullfölja sina studier i på grund av den allvarliga bostadssituationen. Generellt kan man alltså säga att detta är en viktig fråga. Därför frågade jag om det var en genomtänkt tanke. Jag trodde nämligen att det kunde få en del konstiga konsekvenser. När jag skrev interpellationen tog jag reda på en del om bakgrunden och kunde konstatera att lagstiftaren i förarbetena till jordabalken skriver att studentrum torde utgöra en bostadslägenhet men anger också att frågan om vad som utgör en bostadslägenhet får avgöras av rättstillämpningen och en bedömning göras från fall till fall av vad som egentligen är en lägenhet, hur mycket som ska finnas i en lägenhet och så vidare. Jag trodde nog att det fanns en rättstillämpning som gick att använda. har jag fått svar av finansministern. Han är tydlig. Han visste redan detta. Det var en genomtänkt plan. Jag tycker personligen att det är lite märkligt att man gör en förändring av skattesystemet som de facto innebär att en studentlägenhet utan dusch och köksmöjligheter ska beskattas på samma sätt som en stor lägenhet som har dessa faciliteter. Frågan kanske måste angripas på andra sätt än så här. Vi socialdemokrater har i fastighetsskatteöverenskommelsen med och föreslagit en justering av fastighetsskatten också på hyresbostäder. Det kan vara ett svar till de studenter som tycker att regeringen glömmer bort dem. 69 Finansminister (): Jag beklagar om uppfattade det som att jag raljerade över hans viktiga fråga. Det var inte min avsikt. Vi har kanske lite olika syn på skattesystemet. Jag är lite förvånad över den hållning som socialdemokrat har. Socialdemokraterna är ett stort och ofta ansvarsfullt parti. Det betyder att man har ett ansvar för att vårda grunderna för det som vi kallar den svenska modellen. En del av den är skattesystemet. När man har ansvar för skattefrågor möter man näst intill olika grupper som anser att man bör ändra reglerna så att de får en något lägre skattebelastning. Det ska man göra om det är den mest effektiva åtgärden för att uppnå ett annat politiskt mål. Jag tror till exempel att jobbskatteavdraget är viktigt för sysselsättningspolitiken. Det måste dock vägas på samma sätt som vi väger olika andra utgifter. Alla prioriteringar måste göras noggrant. Där kommer och jag att göra olika bedömningar. Det är viktigt att vi tar ett ansvar för att vårda skattesystemet. En av de uppgifter som åligger det statsråd som har skatteansvaret är att försvara skattegränsdragningarna när det är nödvändigt. Jag vill inte säga till att jag är expert på jordabalken eller definitionen av vare sig studentfastigheter eller hyresbostäder; det är jag inte. Men det är min uppgift som statsråd att försvara det regelverk vi har, för om vi flyttar gränserna på ett sätt som gör att fiskus får lite mindre pengar och vi får lite större kryphål i vårt skattesystem blir det bekymmer. Jag kan ha stor respekt för att man vill satsa på studenterna, om vi diskuterar allmän välfärdspolitik. Det är en fullt legitim och rimlig uppfattning. I så fall tycker jag att man hellre ska göra det på studiemedelssidan eller diskutera vad man kan göra för att förbättra utbildningssystemet. Vi kan ha olika uppfattningar om ifall det ska vara lånedelen eller bidragsdelen man gör någonting åt. Låt oss inte gå omvägar över skattesystemet, utan låt de rättsvårdande myndigheterna, och det gällande regelverket råda. På så sätt kan vi upprätthålla en god ordning i skattesystemet. 70 (): Det blir lite lustigt när i både den föregående och denna debatt talar om ansvarsfullhet i skattesystemet som han har sprätt i väg 85 miljarder på skattesänkningar. Där gick det väldigt snabbt att göra av med pengar. Det var inga problem med det. går han vidare och föreslår i årets budget att man ska låna till skattesänkningar för att, om jag förstod det rätt, tror att det leder till ökad sysselsättning. Vi ser det inte riktigt i statistiken just . För vissa, särskilt för dem med höga inkomster, går det lätt att sänka skatten och göra om skattesystemet. Då för ingen diskussion om det ansvarsfulla i att göra det. När jag lyfter upp frågan huruvida det kan handla om en lapsus i arbetet eller om det är klokt, och jag får ett svar och en redogörelse för rättstillämpningen efter att jag skrivit interpellationen, är mitt konstaterande att jag tycker att vi ska göra något åt hyressituationen när det gäller studentbostäder. Om det ska vara exakt denna förändring återstår väl att se. har jag förstått hur regeringen resonerar. Vi har i vår alternativa skattepolitik föreslagit en skattesänkning för hyresfastigheter, vilket naturligtvis även kommer att påverka studentbostäderna. Framför allt har vi en helt annan, expansiv bostadspolitik som påverkar studenternas möjligheter att skaffa ett boende och därmed också uppfylla sina utbildningsdrömmar. Vi har därutöver en mer genomtänkt högskolepolitik, som gör att fler unga människor kan förverkliga sina möjligheter att studera. Den debatten skulle jag ta i vilket annat sammanhang som helst. Jag hoppas att finansministern tycker att det är intressant att ledamöter som inte är skatteteoretiker också ger sig in och ställer frågor om det som är aktuellt på bostadsmarknaden för studenter. Det kommer jag att förbehålla mig rätten att göra även fortsättningsvis. 71 Finansminister (): Jag välkomnar naturligtvis engagemang i skattefrågan. Men vi har inte samma utgångspunkt eller uppfattning. angriper oss för ofinansierade skattesänkningar genom jobbavdraget. Jobbskatteavdraget uppgår till 85 miljarder och kompensationerna för egenavgifter till 72 miljarder. Jag förstår att Socialdemokraterna nu har sagt nej till 17 miljarder av jobbskatteavdraget, för då blir det perfekt avvägt. Om man sänker skatten med 70 miljarder är det ansvarsfullt, för det gjorde man med kompensationerna för egenavgifter. Men sänker man den med 80 miljarder är det höjden av ansvarslöshet. Praktiskt taget varje gång man genomförde kompensationer för egenavgifter lånade staten pengar. Det var år då Socialdemokraterna lånade för att sänka skatterna, med den retorik de själva använder. Inte en krona av det gick till pensionärerna, utan alltihop gick till löntagarna. Det är den verklighet vi har med jobbavdraget och kompensationerna för egenavgifter. Vi har olika syn i utbildningspolitiken.