prot · GW09120 · 2009-05-18 00:00:00 — Det är också i allra högsta grad fråga om att ge sådana förutsättningar att det blir en ökad tillgänglighet och därmed även möjligheter att göra smarta val därför våra tydliga formuleringar. 30 () replik: Om jag ska tolka det som minister nu sade på ett positivt sätt får man enligt den här propositionen inte skriva ut några mål om ett ökat kollektivresande. Men om man läser klimatpropositionen eller andra propositioner kan man, åtminstone indirekt, förstå att regeringen tycker att det nog vore bra om fler människor valde att resa kollektivt. Jag gör den välvilliga tolkningen. I fråga om möjligheten, valfriheten, för kunderna, resenärerna något som jag hade velat få utvecklat att göra klimatsmarta val gäller det till att börja med att vi kommer överens om att kollektivt resande från klimatsynpunkt och sett till hur det fungerar är ett bättre val. Det vore bra om vi klart och tydligt kunde säga att alla är överens om att det som regel är ett bättre alternativ att resa kollektivt än att ta den egna bilen. Om man anser det bör man använda ekonomiska styrmedel och faktiskt gynna den typen av resande. Det är väldigt svårt att se att så är fallet vare sig det gäller denna proposition eller det gäller andra propositioner som regeringen har lagt fram. har ni så att säga haft en ganska lättsinnig åsikt. Ni pratar om en samhällsekonomisk kalkyl och så vidare och kommer alltid fram till att vi ska satsa mer på vägar än på exempelvis järnvägar. Det gynnar inte ett ökat kollektivt resande. Man måste ha målproblematiken klar för sig. Hur ser strukturen ut? Vad vill vi åstadkomma med politiska styrmedel? Är det alltså rätt tolkat att jag indirekt kan uppfatta det så att minister anser att det i regel är ett mer klimatsmart val att, om det alternativet finns, resa kollektivt? Jag skulle vara tacksam för ett ja som svar på den frågan. 31 Statsrådet () replik: Svaret på fråga är ja. Självklart är det bra när människor väljer kollektivtrafiken. Men min planering och mitt arbete bygger på att vi ska förbättra möjligheterna att välja klimatsmarta lösningar. Jag avser då kollektivtrafiken på både väg och järnväg det tror jag att utifrån sin geografiska hemvist vet. Vi har lagt fokus på styrningen och översynen av våra myndigheter i syfte att skapa möjligheter för människor att välja mer klimatsmarta lösningar och att använda kollektivtrafiken. Om det inte kan göras hela vägen så att det finns smarta övergångar från persontrafik eller från buss till järnväg allt i syfte att möta det som använder sig av som en negation i debatten gentemot mig och regeringen får jag upprepa: När det gäller transportpolitikens mål och målpropositionen är det fråga om just en målproposition. Vidare är det fråga om ett styrinstrument i åtgärdsplaneringen och i samband med andra propositioner där vi går vidare och konkretiserar de här målen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 5 § Prövning av vindkraft Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2008/09:MJU27 Prövning av vindkraft (prop. 2008/09:146). 32 (): Vindkraften står nu inför ett stort kommersiellt genombrott i . Produktionen från vindkraft har fördubblats på bara , och det finns mycket omfattande planer på utbyggnad av vindkraftsparker både på land och till havs. För att nå uppsatta mål om en årlig produktionskapacitet på krävs alltså en omfattande utbyggnad. Det är då angeläget att handläggningen av vindkraftsärenden blir enklare och effektivare, detta för att ställa om energipolitiken till att bli mer ekologiskt hållbar med mer av förnybara energislag. Det betänkande vi nu ska debattera behandlar framför allt regeringens proposition Prövning av vindkraft, med två följdmotioner och ett motionsyrkande från allmänna motionstiden . I sammanfattningen i betänkandet kan vi läsa att propositionen innehåller förslag till ändringar som syftar till att underlätta utbyggnad av vindkraft som kraven på en rättssäker och omsorgsfull prövning inte minskar. Ändringarna innebär i huvudsak att den nuvarande dubbelprövningen vid tillståndsgivning enligt och samt enligt ellagen och tas bort. Ändringarna föreslås träda i kraft . Vi socialdemokrater tillsammans med och och många projektörer är tyvärr tveksamma om förslagen leder till förenklingar och rättssäkerhet. I några avseenden anser vi att de föreslagna lagändringarna riskerar att snarare få ett motsatt utfall. Det gäller bland annat regeringens förslag om en ny möjlighet till ett kommunalt veto, som helt kan hindra vindkraftsutbyggnad i en kommun med en negativ inställning i frågan. Vi socialdemokrater anser givetvis att det finns ett berättigat krav på ett kommunalt inflytande över markanvändningen i den egna kommunen även vad gäller etablering av vindkraftsanläggningar. tillgodoses detta inflytande bland annat genom det kommunala planmonopol som följer av . Med ett kommunalt veto enligt regeringens förslag finns risk för att en strukturerad prövning enligt byts ut mot ett mer otydligt, oberäkneligt och ostrukturerat beslutsfattande i landets kommunfullmäktigeförsamlingar. Risken är stor att kommunledningar med negativ inställning till vindkraft förhåller sig passiva i tillståndsärenden enligt och på så sätt förhindrar ett avgörande i dessa ärenden detta i när vi ska bygga ut vindkraften som aldrig . Vi vet att nu aktuella vindkraftssatsningar kommer att ge stora samhälleliga fördelar. Utöver energiomställning till mer förnybar energi kommer det att ge tusentals nya arbetstillfällen både under byggfasen och också i anknytning till projekten inom till exempel handel och service. När etableringarna är i drift leder det till många lokala arbetstillfällen på etableringsorten. Det är viktigt när det gäller landsbygdsutveckling. När det handlar om rättssäkerheten är kommunala beslut om detaljplaner och bygglov möjliga att överklaga . Så kommer det inte att bli med det kommunala veto som jag talade om. Projektörer har påpekat att kommuner redan har åberopat den föreslagna regeln och förklarat att kommunen inte kommer att tillstyrka projekt om den inte får ekonomisk kompensation. Därför är frågan till regeringspartierna: Kan det vara meningen att man ska få ekonomisk kompensation? Vindkraften blir nu den enda verksamhet som prövas enligt där kommunerna får ett i det närmaste absolut veto. Regeringen föreslår dock att en vindkraftsetablering bör kunna tillåtas trots kommunalt motstånd om det föreligger synnerliga skäl. Vi anser att det bör justeras så att regeringen bör kunna tillåta vindkraftsetablering redan om det föreligger särskilda skäl. Dessa skäl ska preciseras, till exempel att området utpekas som område av riksintresse för vindkraft. Eftersom förslagen ser ut som de gör behövs en utvärdering av erfarenheterna av prövning av vindkraft. Vi tycker att det ska vara en kontrollstation 2013. Resultatet bör redovisas för . En sådan kontrollstation kan i sig främja en balanserad tillämpning av regelverket och möjligheterna. Regeringens förslag går i huvudsak ut på att ta bort dubbelprövningen enligt och , som jag sagt tidigare, genom att ta bort moment i PBL-prövningen. Men vid vissa omständigheter ska det krävas detaljplaner. Vi kan läsa att kravet på detaljplan också omfattar den situationen att flera olika fastighetsägare med angränsande markområden vill uppföra vindkraftverk. Detta kan tolkas som att det kommer att krävas detaljplan även där det inte är motiverat, till exempel om markägorna är stora och vindkraftverken inte konkurrerar med varandra om vindresurser. Det bör finnas andra sätt att väga markägarnas intressen mot varandra. Frågan är om inte detta kan ske i samband med miljöbalksprövningen, varför detaljplan inte skulle behövas av detta skäl. I kontrollstationen bör också ingå att granska om skrivningen lett till onödiga krav på detaljplaner eller om det finns effektivare sätt att lösa markägares konkurrerande anspråk på vindrättigheter. Vi tycker att formuleringen angränsande markområden bör förtydligas. Det har påpekats att slopat krav på bygglov minskar kommunens möjlighet att ställa byggtekniska krav. Sådana möjligheter finns kvar i samband med bygganmälan. Då har kommunerna på sig att komma med synpunkter. Den föreslagna kontrollstationen bör också belysa om möjligheten att ställa byggtekniska krav tillgodoses på ett adekvat sätt i den nya ordningen eller om justeringar behövs. Kommunens roll vid vindkraftsetablering behöver ses över i ett större sammanhang. Vi anser att regeringen med sina förslag särbehandlar vindkraften i förhållande till andra energislag där motsvarande begränsningar saknas. Vi vill att regeringen utreder frågan och återkommer till med förslag som de facto underlättar etableringar i . Kommunerna ska garanteras ett starkt kommunalt inflytande, som jag sagt tidigare, på planprocessen men inte ges en vetorätt som gör att det blir omöjligt att överklaga. Jag står naturligtvis bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1. 33 (): Vad ska väck? Vad ska in? Sol och vind! Vi var många som skanderade detta klassiska slagord i demonstrationerna mot kärnkraften , och vi nådde till slut en stor framgång när kärnkraftsaggregaten i kunde avvecklas efter en uppgörelse mellan Socialdemokraterna, . Det första aggregatet stängdes och det andra 2005. Trägen vann, kan man säga. Det var en styrka att den uppgörelsen kunde träffas över blockgränsen. När vi skanderade att sol och vind skulle in var entusiasmen från elkraftsetablissemanget begränsad då. råder dock en bred samsyn om vikten av en kraftig utbyggnad av vindkraften. Det är nödvändigt för att alltmer elektricitet ska kunna produceras på ett både förnybart och koldioxidfritt sätt och för att kärnkraften ska kunna avvecklas. Det är glädjande att kunna konstatera att vindkraften ökar kraftigt i vårt land. Enligt Energimyndigheten fanns det 1 138 vindkraftverk i 133 av 290 kommuner. Den installerade effekten uppgick till drygt , och produktionen av el från vindkraft blev 2008 nästan , vilken var en ökning med och en ökning med ca 1 jämfört med situationen för bara . Men är vindkraftens andel av den totala nettoproduktionen av el låg, . Det råder också bred enighet här i om en fortsatt kraftfull utbyggnad av vindkraften, i enlighet med det förslag som tog fram, nämligen till totalt till 2020, som redan beskrivit. Det är i sig ytterligare en ökning med mer än 1 ja, om jag räknar rätt med ca 1 det vill säga en snabbare relativ ökning än den vi haft . Det är ju en planeringsmässig utmaning, måste man säga, men en utmaning som vi kan och ska klara av eftersom det är en av de avgörande framtida investeringarna som krävs för den nödvändiga omställningen för klimatets och våra barnbarns skull. Därför behöver också vindkraften ges långsiktiga, ekonomiskt gynnsamma spelregler som ett tydligt besked om att kärnkraften ska avvecklas ges. Vindkraftskooperativ kan vara en bra form för att skapa lokal delaktighet och acceptans. Det bör beaktas, så att inte skattereglerna missgynnar denna form. Vidare måste det underlättas för små producenter av förnybar el från sol och vind att ansluta sig till elnäten. Så kallade mikroproducenter måste ges möjlighet att leverera sitt överskott enkelt, och teknik med nettomätare bör tillämpas. Men, herr talman, det handlar naturligtvis också om att förenkla dagens tillståndsgivning för nya vindkraftverk. Därför är dagens betänkande Prövning av vindkraft viktigt. I betänkandet föreslås ändringar av reglerna vid prövning av vindkraftsutbyggnad för att underlätta denna. I denna ambition är vi i oppositionen eniga med regeringspartierna. Men vi i det rödgröna laget har i en gemensam motion lyft upp ett antal frågor där vi skiljer oss från regeringen, och jag ska utveckla vår talan i några av dessa. Och det kan väl inte undvikas att de rödgröna partiföreträdarna delvis kommer att göra samma reservationsyrkanden om än med varierande argumentation. Regeringen föreslår en förenklad prövning genom att dubbelprövningen enligt både och förenklas så att kraven på detaljplan och bygglov i huvudsak tas bort om tillstånd har erhållits enligt . Vi delar den inriktningen i propositionen. Däremot anser vi i , liksom Socialdemokraterna som de tidigare redovisat, att regeringens förslag om att regeringen ska kunna överpröva ett kommunalt nej till etablering endast om det finns så kallade synnerliga skäl är att gå för långt. Vi anser att det räcker med så kallade särskilda skäl. Åhörare till denna debatt kan tycka att det låter som en strid om påvens skägg, men är det ju ofta så att det är de små detaljerna som gör det. Och skillnaden mellan särskilda skäl och synnerliga skäl kan faktiskt vara rätt stor. Mot bakgrund av det ambitiösa utbyggnadsmålet, som vi alltså återigen är ense om över partigränserna, kan vi inte riskera att beslutsfattandet i landets kommunfullmäktigeförsamlingar försenar denna process i onödan. Det är något som jag befarar kan bli verklighet om regeringens förslag om ett näst intill kommunalt veto för vindkraftsetablering antas. Med detta yrkar jag bifall till reservation 1. I detta sammanhang föreslår vi i vår gemensamma rödgröna motion även att en utredning bör göras om det kommunala inflytandet över vindkraftens utbyggnad, men för tids vinnande avstår jag från att yrka bifall till förslaget. Jag vill ta upp ytterligare två frågor i vår gemensamma motion. Den ena handlar om att trycka på Försvarsmakten för att få fram mer vindkraft. Den andra handlar om motsatsen, så att säga, nämligen att den känsliga miljön på bör skyddas mer än vad regeringen föreslår. Försvarsmakten har ofta tolkningsföreträde i olika frågor som gäller vårt territorium. Den kan utan öppen argumentation och med hänvisning till rikets säkerhet säga nej till exempelvis etablering av vindkraft. Vi tycker att Försvarsmakten bör ges i uppdrag att se över möjligheterna att främja en utbyggnad av vindkraften. De uppdrag i Försvarsmaktens regleringsbrev som utskottsmajoriteten hänvisar till anser vi är alltför vaga för att bita på den tröga apparat som Försvarsmakten är. Det behövs en tydligare politisk styrning! Även om jag avslutningsvis, herr talman, har argumenterat när det gäller det kommunala vetot respektive Försvarsmakten för starkare styrmedel för att främja utbyggnaden av vindkraften är jag mycket medveten om att stor hänsyn måste tas till natur- och bevarandeintressen i denna process. Därför är vi oroliga när regeringen vill underlätta för etablering av stora vindkraftverk i den känsliga miljön på . Inte minst handlar det om vindkraftverkens påverkan på fågellivet. har ju unika miljöer som strandängar, alvaret med mera som är av största vikt för bland annat fågellivet miljöer som riskeras om för stora vindkraftverk etableras i alltför stor omfattning. Det råder, som påpekat, stor osäkerhet om hur flyttfågelsträcken påverkas av en kraftig utbyggnad av vindkraftverken på . Det är ju många av våra flyttfåglar som har sina flyttvägar utmed denna långsmala ö som är lätt att orientera efter. Vi anser därför att tillstånd till gruppstationer för vindkraft med tre eller fler vindkraftsaggregat med en sammanlagd uteffekt av minst tio megawatt fortsatt ska krävas enligt . 34 (): Efter att ha lyssnat på kollegerna från Socialdemokraterna och skulle jag kunna nöja mig med att instämma i de båda föregående inläggen, men jag vill ju inte snuva dem som förväntar sig att få lyssna på synpunkter på den glädjen. Jag tycker att det är spännande att få göra detta korta gästspel i miljö- och jordbruksutskottet och delta i debatten om förenklade villkor för prövning av vindkraftsetableringar. Utskottets betänkande behandlar regeringens proposition, två följdmotioner och ytterligare ett yrkande från allmänna motionstiden. I utskottets betänkande finns även ett yttrande från civilutskottet, och det är i första hand det som är orsaken till att jag är här . har krävt omfattande förenklingar av tillståndsprocesser vid etablering av vindkraft. Vi ser därför mycket positivt på den moderatledda högerregeringens ambitioner att fortsätta det arbete som den föregående regeringen påbörjade med att förenkla för vindkraftens utbyggnad. Vi miljöpartister är mycket angelägna om att vindkraften ska få en snabb utbyggnad, eftersom vi anser att vindkraften kan bidra till att minska utsläppen av växthusgaser och därigenom vara en viktig del i arbetet med att minska klimatpåverkan från vårt industriella samhälle. Åtgärder som regeringen skulle kunna vidta för att skynda på utbyggnaden av vindkraften, men som inte tycks finnas på den moderatledda högerregeringens agenda, är exempelvis att snabbt införa nettomätning som i flera andra EU-länder, så att konsumenter endast ska behöva betala för sin nettoförbrukning och mikroproducenter även skulle kunna vara nettoleverantörer till nätet. En annan åtgärd som vi miljöpartister saknar i regeringens förslag är att säkerställa att skattereglerna inte missgynnar vindkraftskooperativen. Det är självklart orimligt att man ska beskattas för mellanskillnaden mellan kostnaden för den egenproducerade elen och den från nätet. Det är lika orimligt som att exempelvis medlemmarna i en bostadsrättsförening skulle tvingas betala skatt på mellanskillnaden mellan kostnaden för att själv kratta löven på gården eller måla om ett trapphus i fastigheten och priset som de skulle tvingas betala för att få samma tjänst utförd av en entreprenör. tolkning i den här frågan är så absurd att man kanske kan förvänta sig att det snart kommer krav på att kommuner ska betala skatt på den lägre kostnad man kalkylerar med att kunna ha om man anlitar entreprenörer inom äldreomsorgen i stället för att utföra det i egen regi. Det hoppas jag dock slippa se. menar att regeringen måste se till att den orimliga dubbelbeskattningen av vindkraftskooperativen stoppas. Det är en avgörande fråga för att investeringarna ska få fart igen på vindkraftsområdet. Det är inte bara för att kooperativen är viktiga investerare utan allra mest för att denna ägarform bereder mark för andra investerare. I bygder där befolkningen själva gör vinster på egna vindsnurror är inställningen till vindkraft betydligt positivare än i andra bygder. Självklart är det så, fru talman, att den enskilt mest avgörande signal som regeringen skulle kunna skicka för att verkligen få fart på utbyggnaden av alla former av långsiktigt hållbar energiproduktion naturligtvis är ett klart besked om att det inte ska byggas några fler kärnkraftverk i . På den punkten har regeringen tyvärr skapat en fullständigt onödig oro. som regeringen öppnar upp för ny kärnkraft kommer rapport på rapport från olika håll i världen som visar att ny kärnkraft inte alls är konkurrenskraftig och att den kärnkraft som byggs dessutom byggs med enorma statliga subventioner något som regeringen åtminstone säger sig vara motståndare till. Detta skapar beklagligt nog en osäkerhet som bara kan bidra till att försvåra det nödvändiga omställningsarbete som vi står inför och som det dessutom är bråttom med. Hur har då regeringen lyckats, fru talman, med de förslag till förenklingar som man med denna proposition lägger fram för ? Enligt är förslaget rättsosäkert och lämnar utrymme för godtycke. Föreningen är upprörd över att just vindkraften ska drabbas av försvårande lagstiftning när avsikten var den motsatta. Man reagerar starkt på att beslut om att inte ge tillstånd inte längre ska få överklagas som tillståndsbesluten även fortsättningsvis kan överklagas. Detta medför en rättsosäkerhet, menar man. Man är starkt oroad över att förslaget innebär att varje ny etablering aktivt måste tillstyrkas av den aktuella kommunen och menar att de legitima kommunala intressena, som självklart är viktiga, skulle kunna tillgodoses på andra sätt. uppfattar den nästan totala vetorätten som kommunerna får som en mycket märklig och begränsande särlagstiftning som inte passar in på området. Det innebär också en kraftig inskränkning av den privata äganderätten för markägarna i den kommun som väljer att inte aktivt medverka till att vindkraft kan etableras. En särskild detalj som kritiseras, och som majoriteten har behandlat i betänkandet utan att göra något åt, är att man i den föreslagna lagen, när man föreslår att kravet på detaljplan ska slopas, formulerar några undantag som tyvärr riskerar att leda till stora problem. Det är i första hand begreppet angränsande markområden som enligt många olika bedömare ställer till problem. Risken är att detaljplan kan komma att krävas i många fall där det uppenbart inte finns några behov för det, och därmed kompliceras processen i stället för att förenklas. När exploateringsintressen står mot flera andra intressen, som ekosystemintressen, bovärden, allmänna naturvårds- och miljöintressen, turismintressen, försvarstekniska eller försvarsstrategiska intressen med flera, och samhället har en önskan om att förenkla och snabba upp prövningsprocesserna är det av yttersta vikt att detta inte sker på bekostnad av rättssäkerheten. Om resultatet av regeringens arbete innebär den försämring som påstår är det uppenbart att regeringen återigen inte har lagt tillräckligt med tid och kraft i dialogen med dem som berörs av förslaget. Från sida anser vi att regeringens förslag borde ha innehållit ett uppdrag till Försvarsmakten att aktivt medverka till en framförhållning och en positiv hantering av ansökningar för vindenergi. Man ska inte kunna använda generella och svepande formuleringar om försvarshemligheter för att stoppa projekt på det sätt som man gör . Vi menar att den kritik som riktas mot regeringens förslag måste tas på så pass stort allvar att någon form av kontrollstation inrättas. Vårt förslag i den gemensamma följdmotionen är att en sådan kontrollstation inrättas och förläggs till 2013. Kontrollstationen skulle stämma av om målen om förenkling verkligen nås, vilket många betvivlar, eller om det är så illa som befarar, om delaktighet och talerätt för bland andra miljöorganisationer har eftersatts på ett sätt som vi inte kan acceptera från , om kommunernas möjligheter att ställa byggnadstekniska krav fungerar på ett tillfredsställande sätt och om skrivningarna beträffande angränsande markområden har lett till krav på detaljplan i fall där det skulle ha gått att lösa konflikterna på andra och enklare sätt. När det gäller den särskilda förändring av exploatering som regeringen föreslår för anser vi i vår gemensamma trepartimotion att man tar alltför stora steg. Vi föreslår därför att den slopade storleksgränsen på vindkraftsparker på , som ni har hört om i tidigare anföranden, måste kopplas till en prövning enligt . Det finns också en risk av ett helt annat slag med regeringens snabba förändringar av villkoren på , nämligen att en olyckligt stor andel av investeringarna i vindkraft i kan komma att hamna just där. Det innebär att vindkraften kan få oförtjänt dåligt rykte ur ett naturmiljöperspektiv men även ur ett elförsörjningsperspektiv. En stor anhopning av vindkraftsinvesteringarna på ett ganska litet område kan innebära att balanseringsproblemen i elnätet blir betydligt mer problematiska än de skulle behöva vara om vindkraftverken spreds över en större del av landets kuster och yta. Vi i oppositionen befarar också att regeringen inte fullt ut har beaktat konsekvenserna av sitt förslag när det gäller de obrutna kustområden som skyddas enligt kap. 4 i . Regeringens förslag innebär nämligen att avgränsningen av tillåtna vindkraftverk kommer att ske genom en förordning som innebär att betydligt större vindkraftverk än vad som varit tillåtet kommer att kunna uppföras i dessa kustområden helt utan någon prövning enligt . Från sida menar vi allvar med att en utbyggnad av vindkraften är nödvändig. Därför är vi också beredda att medverka till utökad möjlighet till fler och större etableringar i de kustområden som skyddas enligt kap. 4 i .