prot · GX0952 · 2009-12-17 00:00:00 — Det har vi sett när det gällt andra affärer. För det mesta fungerar dock den här typen av affärsförhandlingar bättre om man inte före förhandlingarna går ut offentligt med exakt hur man tänker göra. Framför allt gäller det när det, som i detta fall, är många olika parter inblandade. Då kan man inte veta vilka önskemål inte bara en utan tolv motparter har. Ett betydande ägande är inte exakt definierat, men om man äger någonstans får man ett bestämmande inflytande ifall det finns många olika aktieägare. Det är ett stort spann alltså. Det är det mandatet regeringen ber att få för att kunna gå in i förhandlingarna och se till att man sammantaget kan hamna på en bra struktur. Om man gick ut med att man vill köpa ut alla skulle man hamna på pottkanten i de förhandlingarna ifall vi hade fattat det beslutet i förväg. Om vi exempelvis hade sagt att vi vill att AB inledningsvis ska ha ett visst antal procent av marknaden, men vi vill äga bolaget till , vilken förhandlingsposition hade man då haft i förhållande till de andra? Även förstår att man inte kan göra så. I stället för att försöka förhandla och spekulera från talarstol får vi ge regeringen mandatet att via ägarenheten och de proffs som sitter där gå in i förhandlingarna. Sedan kommer de att återkomma med rapporter om hur det går, förhoppningsvis löpande, till oss i näringsutskottet. 48 PER () replik: Man blir lite förvirrad när säger att det inte går att komma fram till något slags slutsatser om hur staten ska agera som ägare. Det ska tydligen vara ett helt öppet mandat, ingen som helst vägledning, utom möjligtvis det som var inne på, att man ska kvarstå som ganska stor ägare, vilket inte heller är särskilt mycket att bygga vidare på. Det måste ändå kunna erkännas från majoritetens sida att det skulle vara möjligt att utreda olika lösningar utan att för den skull begränsa regeringens handlingsfrihet. Det skulle kunna vara bra, tror jag, för många aktörer på den marknad som kommer att uppstå att veta någorlunda vilka konsekvenser olika ageranden från staten kommer att få på marknaden. Det är också det man har kommit fram till i konsultrapporten, översynen av fordonsbesiktningsmarknaden i , där man har rubriken aktiviteter för att förbereda en omreglering. Det står inte önskvärda eller det vore kul att, utan det är nödvändiga åtgärder för att förbereda en omreglering. Man skriver i konsultrapporten: Då en försäljningsmodell kan påverka vissa dimensioner av regleringslösningen är det viktigt att det görs en utredning angående eventuell försäljning (och val av modell) innan omregleringslösningen fastställs. De gör uppenbarligen bedömningen att detta kommer att påverka marknaden i ganska stor utsträckning, beroende på hur staten väljer att agera som ägare. Det är det som är problemet, som vi ser det. Detta skapar en osäkerhet på marknaden. Jag skulle själv känna mig mycket skeptisk inför att gå in på en marknad där man inte vet om en stor aktör kommer att sälja ut sin verksamhet eller tvärtom köpa in mer och bli en större och dominerande ägare. Det stora problemet är att regeringens hantering i det här fallet påverkar marknaden. Regeringens hantering kan leda till att det blir ännu färre aktörer på marknaden än vad det skulle ha blivit annars. Det kommer bara att vara stora aktörer som vågar gå in med den osäkerheten. Risken är att vi går från ett delvis statligt monopol till ett privat oligopol. Tycker att det är en bra utveckling? 49 () replik: Nej, det skulle jag naturligtvis inte tycka, även om det skulle kunna innebära att det blir lite större skillnader jämfört med . Dessutom finns det stora underskott i tillgängligheten, och där finns det öppningar . Men det är just för att man ska kunna veta ungefär vilka spelregler man går in på som vi behöver fastställa omregleringen. Jag vet inte om konsultrapporten använde samma terminologi som vi gör, men det är självklart så att det måste vara klart före hur det ska se ut inledningsvis. Det är därför det också är ganska angeläget att få fram det här beslutet med ett mandat att gå in i diskussionerna och förhandlingarna och slutföra dem, så att andra aktörer kan få inte bara en ungefärlig hint utan ett mer exakt besked. Vi vet också att det kan finnas väldigt olika önskemål hos de tolv andra ägarna om att gå in eller ut och om man när man går ut i så fall vill ha med sig en bit av bolaget i stället för aktieinnehavet i de hela. Därför tror jag ändå att alla egentligen inser att vad vi behöver göra från sida nu är att ge regeringen det här förhandlingsmandatet för att gå in i diskussionerna, men riktlinjerna som har framgått är att staten kommer att kvarstå som ägare i AB . Man kommer att se till att bolaget som sådant inte har den dominerande ställning som det har . Men vilka procentsatser man sedan landar på måste kunna avgöras i förhandlingar med de andra ägarna. 50 PER () replik: Då fick vi i alla fall något svar på ungefär vilken tidsutdräkt man anser att det blir för regeringens förhandlingar. Jag har sökt efter det, men har i den proposition och det betänkande som vi nu har framför oss inte lyckats hitta någon uppgift om ungefär när man har tänkt sig att genomföra förhandlingarna. Men då är det alltså så att regeringen tänker sig att man ska göra det innan omregleringen träder i kraft . Det var en intressant faktauppgift. Jag tror fortfarande att osäkerheten kommer att kvarstå. Man vet att förhandlingarna ibland drar ut . Det är inte alltid så lätt som man skulle kunna hoppas på. Risken finns att förhandlingarna dras ut och fortsätter även efter att man har tänkt sig att sätta i gång omregleringen av marknaden. Jag tror att risken är stor att vi får effekten att små aktörer inte kommer att våga kasta sig ut när det finns sådana stora osäkerheter. De som kommer att vilja ta risken är de som har ett starkt kapital bakom sig, det vill säga stora dominerande aktörer. Det var precis det som hände i när man avreglerade marknaden där. Det är två bolag i som dominerar och har av marknaden. Man har alltså en väldigt kraftig oligopolstruktur, där det är några bolag som helt delar upp marknaden mellan sig och bestämmer villkoren. Det brukar i ekonomisk teori betraktas som en väldigt dålig fungerande marknad när det är på det sättet. Man vill hellre ha mångfald, och det är det som regeringen egentligen säger sig vilja ha: konkurrens mellan olika aktörer. Jag tror att risken är väldigt stor att regeringens hantering av detta, där man väljer att inte ta ställning över huvud taget, väljer att inte utreda vilka konsekvenser olika alternativ för ägande i bolaget kommer att få på marknaden, skapar en osäkerhet som gör att man utesluter de små aktörerna och endast får ett fåtal stora och dominerande aktörer. Det kan vi bara beklaga. Det är ytterligare ett exempel på regeringens dåliga hantering av sådana här ärenden när man med en väldigt stark ideologisk kompass bara rusar ut utan att egentligen förbereda det och utvärdera vilka resultat det kommer att ge. 51 () replik: Vi måste betänka att när det handlar om den här typen av affärsverksamhet hamnar vi i varenda bolagsfråga som vi pratar om i den ständiga kollisionen mellan vad som är affärslogik och vad som är politisk logik. Jag tycker inte att det generellt har varit bättre de gånger regeringen har färdigförhandlat avtal och sedan kommit till och bett om godkännande, oavsett om det är den nuvarande regeringen eller tidigare regeringar. Det har knappast varit bättre ur demokratisk synvinkel, för då går saker och ting över huvud taget inte att påverka. Jag tycker faktiskt att det är bättre att man är öppen och säger att inte kan hålla på och förhandla och fixa och sluta affärsuppgörelser. kan bara godkänna de färdiga resultaten och har då i praktiken inget inflytande över huvud taget. Jag tycker att det är renare om man säger att det inte funkar så. Vi ger ett mandat till regeringen, och ägarenheten, som med sina affärskonsulter, juristkonsulter och så vidare verkligen kan gå in och jobba med det här på ett affärsmässigt sätt i förhållande till andra ägare som också jobbar på ett affärsmässigt sätt. Det tycker jag är renare och snyggare. 52 HANS (): Den förändrade ägarstrukturen i Aktiebolaget är en konsekvens av beslutet att omreglera marknaden för i . Syftet med detta är att göra det möjligt för bolaget att verka på fullt marknadsmässiga villkor på en omreglerad marknad för fordonsbesiktning med oberoende och självständiga organ i konkurrens. Det är viktigt att besiktningsverksamheten för fordon ska kunna anpassas till den svenska huvudregeln om öppna system för provning och kontroll, det vill säga att oberoende och självständiga organ i konkurrens bedömer överensstämmelsen. Rollfördelningen mellan myndighet och utförare tydliggörs nu genom att det statliga ägandet i form av regelgivning och tillsyn klargörs. På en omreglerad marknad utan monopol och med fri prissättning finns förutsättningar för besiktningsorganen att effektivisera sin verksamhet. Det ger också en möjlighet för dem att i större omfattning anpassa servicen efter kundernas önskemål och behov, till exempel genom kvälls- och helgöppet och tillgänglighet, inte bara i glesbygden, utan även i tätorter, där bilprovningsstationerna finns i mindre tillgängliga ytterområden. Tillgängligheten ska gälla i hela . Därmed skapas också fler tillfällen med en ökad tillgänglighet vad gäller tidsmöjligheterna att ha öppet och ett ökat antal tillfällen på besiktningsmarknaden. Eftersom det också krävs flera anställda blir det ett ökat öppethållande. Arbetslinjen är ledstjärnan även i denna frihetsreform, en reform som det finns tungt stöd för. med flera drar paralleller mellan regeringens förslag beträffande fordonsbesiktningen och det tidigare förslaget om att omreglera marknaden för försäljning av läkemedel till konsumenter. står bakom huvudsyftet att skapa en marknad med ett stort antal besiktningsföretag, där inte behöver vara dominerande. När ett statligt monopol omregleras saknas skäl för staten att kvarstå som central aktör på den konkurrensutsatta marknaden. Som en naturlig följd av omregleringen omprövas nu därför ägandet i . Detta förhållandevis öppna mandat, som har diskuterats i tidigare replikskiften, är en förutsättning för att kunna välja den affärsmässigt mest fördelaktiga lösningen. Avvecklingen av dominerande marknadsställning ska således verkställas . ändrade uppdrag ska framöver i huvudsak vara att bedriva besiktningsverksamhet i enlighet med gällande fordonslagstiftning och därmed förenlig verksamhet. Det är viktigt att tillgängligheten till besiktningstjänster bibehålls eller rent av ökar med en omreglering, vilket är sannolikt. Jag vill inte förlänga diskussionen med alltför mycket upprepningar. Jag väljer att yrka bifall till utskottets rekommendation att ge regeringen ett öppet mandat att omreglera marknaden för . Jag vill också önska hela världen, närvarande ledamöter, kanslier och alla andra i huset en god jul och ett gott nytt år. Jag vill särskilt tillönska oppositionen ett öppet mandat att tänka i nya hjulspår. 53 () replik: I mitt anförande uttryckte jag en oro för avregleringen som jag kan läsa mig till. Det är inte så att jag gör det på lösa grunder, utan det är genom att jag tittar på hur man hanterar andra frågor. Jag fick så sent som i går se några exempel på hur regeringen har hanterat liknande situationer. Man kan läsa i tidningarna att staten får skjuta till för att undvika nytt kaos på område. Man kan läsa att regeringen inte brydde sig om varningarna när den valde prismodeller för läkemedelskopior och så vidare. Den skrift jag håller i min hand skulle försöka att ordna det, men regeringen har inte lyssnat på det. Om den gjorde det skulle jag känna mig lugnare. I den tidigare diskussionen talade vi bland annat om att lösa problemet med att ändra på ägarförhållandena inom . Jag fick till svar att man inte kan göra det nu eftersom det är många andra saker som man måste ta hänsyn till. I andra ärenden har regeringen hittat modeller för sådant. Vi hade inte ens blivit informerade om hur det skulle kunna gå till. Det gör att jag blir lite fundersam. Sedan ser jag resultatet av andra avregleringar som regeringen har tillåtit sig med stöd av de borgerliga ledamöterna, och det har inte blivit bra. Jag frågar nu: Hur är det, kan Hans här garantera att det inte blir några problem efter och att man har löst de farhågor vi har? 54 HANS () replik: När det gäller farhågor över att saker och ting inte ska fungera tror jag inte att är ensam om dem. Självklart måste alla vi i denna kammare vara uppmärksamma på att en omreglering av detta slag ska följas upp väldigt nogsamt. Den ska följas upp. Man ska se efter: Fungerar detta med tillgängligheten, prissättningen och servicenivån? Självklart ska vi ha ögonen på det. Den här omregleringen är en i raden av flera omregleringar som vi med glädje har kunnat ta emot. En av dem var omregleringen av apoteksmarknaden. Hur man än från oppositionens sida vrider och vänder på det fastnar man i att man är ovillig att förändra och över huvud taget våga vända på de stenar som har legat och som det grott mossa på . Även omregleringen av bilbesiktningen är en frihetsreform. Den öppnar för konkurrens och valfrihet och för att medborgarna, bilägarna som ska besiktiga sina fordon, ska få en större möjlighet att göra detta både på tider och på platser som man inte har möjlighet till. 55 () replik: Jag ska gå in på detta med tillgänglighet . Om det vore så att det från majoritetens sida fanns ett intresse för att bara ordna detta med tillgänglighet är inte det speciellt svårt. skulle vi kunna direkt tala om för dem som bedriver verksamheten vilka öppettider de ska ha, och vilka stationer som ska finnas. Vi äger frågan själva , till skillnad mot . Då kommer vi inte att kunna påverka det. Det är då fritt, och det är andra aktörer som ska avgöra utifrån sina ståndpunkter var någonstans de är beredda att ge service. Det ingår ingenting i det förslag som regeringen har lagt fram om att man ska kunna reglera närvaron. Man förutsätter bara någonting. äger man frågan och gör ingenting åt den. , efter , äger man inte frågan, och ska det helt plötsligt lösas. Tillåt mig att tvivla på den saken. Vi ska här företräda allmänheten, kunderna i det här förhållandet, och åtminstone gör jag det. Regeringen går själv ut och säger att vi kan räkna med att det kommer att bli fördyringar. När man själv säger att man inte äger frågan om lokalisering reses det direkt två varningsflaggor för mig. Blir det verkligen bra? Är det detta som är målet? För mig är målet bra service, och det ansvaret vill jag vara med och ta. Det är i motsats till alliansregeringen som säger: Låt någon annan ta ansvaret för hur det blir. 56 HANS () replik: Den här debatten visar väldigt tydligt på grundinställningen och hur man ser på marknadsekonomi och monopol. Man har en tilltro från Socialdemokraternas och stödpartiernas sida att monopol alltid är värda att krama oavsett i vilken form de uppträder. Låt oss titta på de exempel där omregleringar har skett i vår omvärld. Jag tror det var eller Per som tog upp som exempel. är kanske inte det bästa exemplet på hur man har hanterat det. Det är av det skälet att man har haft höga inträdesbarriärer. Det har lett till att det inte har blivit en ökad tillgänglighet. Om vi tittar sydväst om på genomfördes där en omreglering . Antalet företag ökade kraftigt inom branschen. Det var fri prissättning och fri etableringsrätt. Prisnivån som var på ligger i spannet . Det fanns 110 stationer . blev det 332 nya stationer i . Det var låga inträdesbarriärer och en bejakande inställning till att avmonopolisera och avreglera. Kan det fungera i kan det också fungera i med låga inträdesbarriärer och med kundnyttan i fokus. Det innebär att man inte ska behöva ta ledigt från jobbet med inkomstbortfall för att sedan få betala en besiktningsavgift när man kanske egentligen skulle ha arbetat och bidragit till samhället. Detta är en frihetsreform. Jag är stolt över att stå här och rösta igenom den i dagens riksdagsbeslut. 57 () replik: är väldigt tydligt med vad det egentligen handlar om. Det är arbetslinjen och frihetsreformer. Därför ska marknaden avregleras. Det är egentligen ganska intressant. Som jag har sagt tidigare står det klart och tydligt att regeringen vill vara kvar som betydande ägare i framöver. Det innebär att man på något sätt måste klara ut ägandeförhållandena i det. anser att det är direkt olämpligt att branschorganisationer är delägare i det dominerande besiktningsföretaget vid avregleringen. Så är fallet med de tolv delägarna. Om regeringen ska lyssna på innebär det att regeringen måste gå in och köpa ut delägarna. Då har vi socialiserat det hela, . Det är en intressant tanke. Det kan ju också i sig vara en frihetsreform utan dess like. Vi måste komma ihåg vad det här handlar om och vilket uppdrag har. Det är ett myndighetsuppdrag som är oerhört viktigt. Det här kan man inte bara hålla på och hantera utifrån att det ska vara en valfrihetsreform eller inte. Om det bara är tillgängligheten och servicen det handlar om skulle vi ha kunnat klara av den frågan genom att gå in och ge nya ägardirektiv och ändra i bolagsordningen. Det hade varit lätt att göra det i stället för att hålla på och krångla till det på det sätt som regeringen nu har gjort. De frågorna skulle jag gärna vilja ha svar på. 58 HANS () replik: Frihet och arbetslinjen efter att ha sagt de två orden såg jag hur lyste upp när han fick ta ordet socialisering i sin mun. Jag såg det under anförandet också. Vi hamnar ofta i en diskussion här om huruvida detta är en ideologisk fråga. Regeringen, alliansen och majoriteten i anklagas för att följa en ideologisk linje. Men vad finns i och oppositionens motstånd till varenda förändring där det handlar om att avreglera och avmonopolisera om inte en ideologisk värdering? Ni har sagt nej till att avreglera apoteksmarknaden. Ni är emot denna avreglering. Om det inte är ideologin som styr vad är det då? Att ge regeringen ett öppet mandat i ägarfrågan för att kunna genomföra förändringen och omregleringen är vad frågan handlar om här och . Jag tycker att den tidigare replikväxlingen mellan och de tre företrädarna för oppositionen var tydlig med detta. Regeringen behöver ett tydligt mandat att kunna förändra ägarstrukturen. äger man av . Mandatet att temporärt givetvis behöva kunna köpa tillbaka ägandet för att sedermera också kunna släppa det ifrån sig är det öppna mandat som kammare ska ge regeringen. Det ställer vi oss bakom. 59 () replik: fick vi åtminstone ett besked när det gäller frågan om ägarförhållandena i det framtida . Först och främst ska alltså staten och regeringen köpa ut delägarna i det hela för att sedermera för jag misstänker att man efter en sådan transaktion måste återkomma till igen för att kunna genomföra den delen i nästa steg avyttra verksamheten. Det är intressant. Det är den här frågan som har efterfrågats i olika rapporter, framför allt i rapport. har klart och tydligt utrett den för kammarens ledamöter. Jag vet inte om det direkt ska vara på den nivån när man i en debatt ska försöka klargöra vad som händer och sker . Vi måste ändå vara lite ödmjuka inför frågan. När det handlar om ägarstrukturen finns det en rad frågetecken. Det skriver regeringen själv i propositionen. Regeringen är tydlig med att den inte vet det här. Om det inte fungerar ska man reglera det på något sätt. Men man säger inte på vilket sätt eller vad det är för någonting som ska regleras. När vi går till att fatta beslut är det rimligt att vi har så pass mycket underlag att vi vet vad det kan få för konsekvenser . 60 HANS () replik: Konsekvenserna av en avreglerad marknad för bilbesiktningen har visat sig kunna vara att det kan tillföras 750 nya årsarbetskrafter. Lägg dem till de 2 000 som finns inom marknaden ! Det är inte fy skam att öka arbetsutbudet inom en marknad med nästan en tredjedel. Det och förordar i sammanhanget är ägarstyrning, nya direktiv och nya bestämmelser. Då är frågan: Varför kommer den här viljan att ändra ägardirektiven och ge nya riktlinjer till bolagen upp först i det läge när regeringen föreslår en omreglering av marknaden? Då passar man på att vilja komma med direktiven. Då säger man: vore det bra att ge direktiv om ökat öppethållande inom . ska vi öka servicegraden! Då först kommer detta. Det är någonstans här som kärnan i monopolkramandet ligger. När man utsätter monopolet för konkurrens kommer det att öppnas möjligheter inte bara för priskonkurrens utan också för kvalitetskonkurrens. Vi ser det på många marknader många marknader som inte ens är föremål för statens inblandning. När kvaliteten och servicegraden ökar är människor också beredda att betala mer. Det underlag som det har refererats till i denna skrift visar att det nya priset bedöms kunna ligga kring framgent på en omreglerad marknad. Med all respekt för den skepsis som utmålar tror jag att man målar betydligt mer på väggen än vad som är nödvändigt. Jag ser fram emot att kunna rösta för den här reformen. 61 PER () replik: Jag skulle vilja börja där den senaste diskussionen slutade när det gäller antalet anställda inom . lyfter fram som ett stort plus att det blir fler anställda inom branschen. Det kan man ju tycka; vi tycker väl alla att det är bra om det blir fler anställda. Men man kan knappast tycka att det är bra utveckling om det sker på bekostnad av högre priser för verksamheten och mycket färre bilar per anställd som man klarar av att gå igenom, det vill säga minskad effektivitet, precis som vi har sett i . Vi ser gärna fler anställda, men då ska det helst leda till högre samhällseffektivitet och inte till lägre som verkar bli fallet här. säger i sitt anförande att statens roll som ägare klargörs i och med propositionen. Min fråga är helt enkelt: Hur då? Jag tycker inte att vi får något som helst svar hur statens roll som ägare ska vara framöver. Man ska kanske öka ägandet inom . Man ska kanske minska ägandet. Man ska kanske vara kvar mittemellan. Vi får inte något som helst klarläggande av statens roll som ägare. Skulle kunna visa på hur man egentligen ser på det klarläggandet och var det finns? pratar om en vision där man har ett stort antal företag inom och där inte är dominerande . Det låter ju trevligt. Men vad finns det för någonting som säger att just den utvecklingen skulle ske i ? pratar om att det skulle bli som i . Men den fara som jag ser är att det tvärtom blir samma utveckling som i , där det är ett fåtal, nämligen två stycken, dominerande bolag som står för av marknaden. Man kan ställa sig frågan: Vilka åtgärder vidtar egentligen regeringen för att vi inte ska följa det finska exemplet utan snarare det danska? Mitt svar är: Inga alls. Det finns inga åtgärder som gör att vi skulle följa det danska exemplet. Eller kan visa på vilka reformer och vilka förslag som regeringen lägger fram för att vi ska få en marknad med ett stort antal företag? 62 HANS () replik: Precis som tidigare sades är kanske inte det bästa exemplet på omreglering medan är ett bra exempel. Det som skiljer länderna åt handlar mycket om de barriärer som finns för nya aktörer och deras möjligheter att komma in på en marknad. När det gäller kundnyttan finns det flera aspekter. Prisfrågan är en. Det underlag som vi alla har läst signalerar att prisökningen i inte bedöms vara dramatisk, utan tvärtom. Däremot skulle de 177 stationer som finns sannolikt ökas på med ytterligare 100200 stationer. När det gäller ökad tillgänglighet, framför allt tidsmässig sådan, finns det en klar poäng med det. gav ett exempel tidigare. är människor tvungna att ta ledigt från arbetet med inkomstbortfall som följd. Det finns människor som kanske inte har möjlighet att ta ledigt från arbetet och därmed får körförbud på sitt fordon.