prot · GX0938 · 2009-11-26 00:00:00 — Det är ganska klokt att tänka över att det företag som var på ett sätt förr är något annat och att vi därför ställer oss frågan: Hur ska vi givet hur det nu ser ut utveckla en ägarpolitik och se på detta företag ? Vi är inte färdiga med de svaren. Jag efterlyser tydliga och raka besked från oppositionen ifall ni upplever er vara färdiga. Jag skulle bli mycket förvånad ifall ni var det. Detta är inte enkelt och ska inte beskrivas som enkelt. Däremot har vi inte givit de motstridiga beskeden. kanske inte är den bästa uttolkaren av mina besked. Vi kanske får köpa att det ofta blir så i den politiska debatten. Jag redovisade precis det vi sade inför valet . Vi tänker oss fortsatt ansvarstagande för i ett majoritetsägande. Det har inte varit aktuellt , givet hur marknaden har sett ut, att sälja. Men jag tror att det vore intressant för framtiden om alliansen går vidare med den överenskommelsen in i nästa mandatperiod. Fortsatt kontroll men ett minoritetsägande öppnar för fler att kunna komma in och ta ansvar för ett långsiktigt utvecklande av . 60 (): I krisens och nedskärningarnas spår växer nu överskuldsättningen. Det är alltfler som får betalningsanmärkningar, utmätning av sin egendom och till och med vräkning från sin bostad. Det är även barn som drabbas av detta när föräldrarna drabbas. finns det låneföretag som skär guld och utnyttjar desperata människor som inte har några pengar. De lånar ut ofta mindre belopp till dem. Men det blir mycket sammantaget om man tar många lån. Framför allt är det väldigt hög ränta. Det är rena ockerräntor. Det kan vara hundratals eller . Det kallas oftast inte ränta, men i längden får man betala mer än man lånar. Är det verkligen rimligt att dessa företag har miljoninkomster, som det faktiskt är fråga om, medan människor hamnar ännu djupare i skuldfällan? Vad tycker regeringen om detta, och vad gör regeringen åt problemet? 61 Statsminister (): Låt oss konstatera att det finns den här typen av fenomen med sms-lån och allt vad det kallas. I ett läge där räntan är nära nog noll och man på bostadslån knappt betalar någonting har vi fortsatt en del av marknaden som tar mycket bra betalt. Vi bör vara tydliga och öppna med den informationen. Vi ställer krav på att man ska presentera just effektiv ränta för att komma runt att man kallar det någonting annat. Men det har uppenbart funnits en kundkrets i alla fall. Det svåra är hur man ska utforma åtgärder mot någonting som är mycket olyckligt och som driver på många människor att hamna i svårigheter. Det är svårt att hitta den avvägningen i lagstiftning eller reglering. Kan man presentera något som kan fungera har vi varit intresserade av att föra den diskussionen. Det är för övrigt inte bara ett svenskt fenomen. Det har ingått i de diskussioner vi har fört om finanskrisens verkningar. Jag håller med om att detta är någonting som vi på alla sätt bör uppmärksamma och göra människor vaksamma på. Det finns väsentligt mycket bättre räntealternativ än de som ger effektiva räntesatser på dessa mycket höga nivåer som frågeställaren beskriver. Klimatomställningen i rika respektive fattiga länder 62 (): Världen håller andan. Ska Köpenhamnstoppmötet bli den framgång som världen är i så stort behov av? sade statsministern att det inte skulle bli något bindande avtal. I stället för att ta ledningen skruvade statsministern ned förväntningarna. Under ledning tog EU fram ett finansieringspaket som inte ens uppgår till en fjärdedel av vad anser vara nödvändigt. Det är ett paket som vidgade förtroendeklyftan mellan fattiga och rika länder och som hotar möjligheten till framgång i . Inte blev det bättre av att finansministrarna under ledning gjorde alla konkreta åtaganden i närtid frivilliga. Vilka åtgärder tänker statsministern vidta för att återupprätta förtroendet mellan rika länder och utvecklingsländer? 63 Statsminister (): Det vi nu ser är slutet av en förhandling. Möjligen märkte jag tidigare än många andra att det fanns invändningar när det gäller just den legalt bindande karaktären. Det som beskriver är intressant. Jag har undrat hur det ser ut med betalningsviljan i oppositionens förslag i riksdag. Till slut är det ju någon som ska betala alla dessa löften. Vi har ställt ut löften om från den utvecklade delen av världen. Vi har sagt att vi ska ta vår del av ansvaret. Det kommer också att komma ned som en svensk nota. Menar oppositionen att ni har helt andra resurser i era budgetförslag än vad vi har för att späda på i ett land som dessutom har högst biståndsåtaganden i hela världen? Det som vi möter är ifrågasättanden från en lång rad länder om att detta måste kopplas till åtaganden från utvecklingsländer. Det är därför det är en förhandling. De vill ha mer pengar och mer resurser. Vi är tveksamma till att pengarna verkligen används för klimatomställning och vi är oroade för korruption. Det tycker jag är ett högst berättigat sätt att vara aktsam om skattebetalarnas pengar. Jag är förvånad över dem som inte tycker att det är en viktig aspekt. 64 (): Även jag har en fråga om . Det är väl ingen överdrift att säga att regeringen och näringsministern har varit oerhört passiva i Saabaffären från allra första början. Näringsministern uttryckte sig så här i för cirka : Ni får väl göra någonting annat här om läggs ned, till exempel bygga vindkraftverk. Som miljöpartist kan jag tycka att detta är rätt okej, men det är ett uttryck som inte ger och något speciellt stort hopp om framtiden. kommer GM troligtvis att fatta ett beslut om Saabs, och för den delen , framtid. Det handlar ytterst om tusentals jobb i med omnejd och om ett klassiskt varumärke, . Mina frågor till statsministern är: Anser statsministern att regeringens åtgärder i Saabaffären har gett de förväntade resultaten? Och vad gör regeringen just nu för att rädda och de tusentals jobb som finns i ? 65 Statsminister (): Miljöpartister får ursäkta, men är alltså upprört över att vi inte räddar bilföretag och möjligen antyder att vi i stället ska hålla på med vindkraftverk. Det trodde man inte att man skulle få höra! Jag tror inte att det är regeringens uppgift att rädda bilföretag på det sätt som antyds i alla dessa frågor. Är det detta ni menar? Ska vi äga? Ska vi förlusttäcka? Ska vi använda skolans och sjukvårdens pengar för att bygga förlusttyngda bilar? Är det förslag? Det är en rätt sensationell uppgift vi har fått här . Jag tycker att välfärdens pengar ska gå till välfärd. Jag tycker att amerikanska ägare av svensk bilproduktion ska ta sitt ansvar. Om de inte är redo att fortsätta att äga detta företag ska de hitta en annan långsiktig köpare. Det kommer inte att vara de svenska skattebetalarna som står för det, åtminstone inte så länge vi har den här regeringen. Förslaget till ny semesterlag 66 (): Som ett led i regeringens regelförenklingsarbete har regeringen fattat beslut om en förenklad och förtydligad semesterlag. Den bygger på kollektivavtalens semesterregler. Den ska bättre anpassas till EG-rätten. Korttidsanställdas villkor förbättras också i det nya förslaget. I stort sett ska det vara samma förmåner som i den gamla lagen. Därför blev jag, och kanske några med mig, förvånade i går när vi kom och skulle gå in i . Då var hela full med människor som protesterade mot det nya förslaget och ville stoppa det. Jag undrar vad det egentligen är som gäller. Det som står i papper är att det nya förslaget drabbar långtidssjuka och arbetsskadade. Så har inte vi andra uppfattat det. Jag undrar därför hur statsministern ser på det nya förslaget till semesterlag. 67 Statsminister (): Jag ska erkänna att jag inte i detalj har följt hur eventuellt har beskrivit detta. Syftet med förslaget är att ge ökad flexibilitet inom ramen för hur vi har uppfattat att den svenska modellen ska fungera. Man ska mer lokalt anpassat kunna utforma reglerna till ett modernt arbetsliv. Jag tycker att det är ett mycket ansvarsfullt sätt att utveckla våra regelsystem. Vi tar fasta på den grund detta utgör och på människors behov av trygghet och långsiktighet. Men förslaget öppnar också för ökad flexibilitet. Förslaget har som sagt inte udden riktad mot någon utanför arbetsmarknaden. Det har inte varit syftet. I den delen är det i så fall en felaktig beskrivning. Hela syftet med regelförenklingen är dessutom att det ska vara lättare att vara företagare och önska att anställa så att vi kan få fler som får jobb. Det är det som är drivkraften bakom politikförändringarna. Barns rättigheter i EU 68 (): antog Europarlamentet ett förslag till en strategi för barns rättigheter som effektivt ska främja och skydda barns rättigheter i EU:s inre och yttre politik. Det är bra med en EU-strategi för barns rätt, men det behövs mer. 78 miljoner européer är fattiga. 19 miljoner av dessa är barn. Det konstaterar i sin årliga sociala rapport. är ett av de länder som pekas ut där barnfattigdomen växer. Det är tydligt att barns rättigheter måste prioriteras högre och tydligare än . Det mesta som EU beslutar om påverkar våra barn. Trots det är barn och barns rättigheter närmast osynliga i EU:s politiska beslut. För att se till barns bästa måste EU avsätta den tid, de resurser och det engagemang som faktiskt krävs. Min fråga till statsministern är: Är du beredd att föreslå att en EU-kommissionär med särskilt ansvar för barns rättigheter inrättas i den kommande kommissionen? 69 Statsminister (): Jag ska inte framställa det som att jag har ett inflytande som jag inte har. Det är inte min uppgift att tillsätta den kommande kommissionen. Det gör kommissionspresident . Dessutom tror vi att han i absolut närtid kommer att presentera sin nya kommission. Exakt hur han har valt att väga av mellan olika portföljer känner jag inte till. Däremot förs det diskussioner av det slag som frågeställaren för fram om kopplingar mellan olika åtgärder och lågkonjunkturens verkningar. Arbetslöshet påverkar naturligtvis också förutsättningarna för barn och unga. Om vi har lågkonjunktur och ökad arbetslöshet syns det i sociala verkningar bland annat för barn och unga. Våra motmedel är naturligtvis en politik för full sysselsättning och förbättrad kvalitet i skola och i stödverksamheter för unga som far illa. Det är viktigt att ha det i alla länder, inte minst i . Åtgärder mot problem i vissa förorter 70 (): har vi med stor frustration bevittnat en kraftigt stegrad oro i ett antal förorter runt om i vårt land. Detta har som bekant resulterat i både skolbränder och, framför allt, ett stort antal bilbränder inte minst i . Och detta pågår fortfarande mer eller mindre . Dessutom har man hindrat och fördröjt räddningspersonalen . Det är kraftiga signaler på saker som inte är bra när människor och framför allt ungdomar enskilt eller i grupp tar till sådana här metoder för att markera sin existens eller sitt utanförskap. Detta är till stor del ett polisiärt problem, men självfallet är frågan större än så. Jag vill därför fråga statsministern: Vad gör regeringen för att förebygga, förhindra och komma till rätta med dessa problem och frågor? 71 Statsminister (): Detta är signaler om att vårt svenska samhälle inte är så perfekt som vi skulle önska att det vore. Det är för övrigt någonting som vi har sett som fenomen ; vi har problem med integration, vi har problem med brister i skolresultat och vi har problem med möjligheterna till eget bestämmande för alltför många också i . Vilken politik måste man föra mot detta? Vi måste ha en skola som inte släpper igenom barn och ungdomar utan tydligare se till att de har de kunskaper som krävs för att klara sig i det svenska samhället. Vi måste ha en arbetslinje i vår politik som riktas in på grupper som står utanför och som har svårt att hävda sig i arbetslivet. Vi måste ha en politik som sänker trösklar på ungefär det sätt som vi genomför. Men jag tror också att rättsväsendet har sin roll. Att komma in med sirener och utryckningsbilar i områden bidrar inte till lugn och stabilitet. Det gör däremot närvarande poliser som är verksamma . När vi nu bygger ut den svenska poliskåren har vi bland annat kunnat göra det genom att öppna nya poliskontor. Jag har besökt en del av dem. De finns i och Ronna. De finns också i . Att lära känna ungdomar är ett sätt att mer långvarigt kunna arbeta och agera brottsförebyggande. 72 (): Köerna i sjukvården dröjer sig kvar. har kösituationen i sjukvården varit ett stort problem. Den senaste statistiken visar att det är av patienterna som tvingas vänta än på ett besök hos en specialist eller på att få en behandling. Det är 90 000 patienter som får vänta för länge enligt gällande vårdgaranti. I mitt hemlän, i , har vårdköerna växt. Det var 9 500 fler patienter som väntade på en behandling än vid valet. Jag undrar: Är statsministern oroad över vad som sker med vårdköerna i , eller är han nöjd? 73 Statsminister (): Regeringen har avsatt särskilda kömiljarder för att stödja ansträngningarna att öka tillgängligheten i olika landsting. Det ser inte likadant ut över hela landet. Vi ska kanske ha lite respekt för att det just nu påverkas av ambitionen att hela vår befolkning ska vaccineras mot svininfluensan. Men vi har valt att ge särskilda medel ur statskassan för att även underlätta den ansträngningen. Den senaste, uppdaterade information vi får från är att det sker en kraftig förkortning av vårdköerna och att tillgängligheten ökar. Det är möjligen så att de här resurserna kommer bättre på plats. Jag hoppas att när vaccinationer och liknande är genomförda ska det leda till ökad tillgänglighet, annars avser vi att återkomma till detta. Just sjukvårdens tillgänglighet uppfattar jag som ett helt grundläggande krav från befolkningen. Vi har ambitioner med bra kvalitet i sjukvården. Då måste vi också se till att den är tillgänglig för folk när de behöver den. 74 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag ber att få tacka statsministern för medverkan vid frågestunden här . 12 § (forts. från 10 §) av den gemensamma fiskeripolitiken (forts. MJU4) 75 () replik: De som lyssnade på inlägg kunde höra ett litet beklagande om den opinion som hade skapats i och som hade drivit torskförsäljningen utomlands. Jag kan hålla med om att det kan vara negativt. När fisken fiskas lovligt och inom de kvoter som vi har bestämt kan den naturligtvis också säljas i . Min fråga till är: Tror att man hade fått till stånd en ändring om vi inte hade haft den här opinionsbildningen, om vi inte hade haft WWF och deras rödlista och om vi inte hade haft en tidigare jordbruksminister som har drivit de här frågorna stenhårt i kommissionen och på ministermötena? Vi har misshushållat med fisket . Jag förstår inte riktigt att du beklagar dig över opinionsbildningen. Jag tycker att vi ska vara lite tacksamma för den. Det gäller också den opinionsbildning som har skett nu i dagarna när det gäller grisarna. Det kommer naturligtvis att påverka djurhållningen. Det är helt självklart att en opinion påverkar. Vi ska vara glada att det har varit en opinionsbildning även inom fisket. Jag hade förmånen att träffa när han var här. Utskottet fick möjlighet att träffa honom, och då tog vi upp frågan om de försäljningsbara kvoter vi har inom sillfisket och frågade hur han såg på det. Då sade han att i en ny fiskepolitik efter 2013 såg han framför sig att de här försäljningsbara kvoterna kommer att gå utanför de nationella kvoterna. Alla kommer att kunna köpa och sälja. Det var lite grann det vi var rädda för när vi motsatte oss försäljningsbara kvoter. Vad säger om den saken ? 76 () replik: Låt mig börja med de försäljningsbara kvoterna. När det gäller sill och strömming har de visat sig vara en framgång för det småskaliga fisket. Det småskaliga kustfisket har en egen kvot att fiska inom utan att man behöver ha en massa onödiga tillstånd och pappersexercis. Det har varit en stor framgång för det småskaliga fisket. Jag ser precis samma möjlighet inom torskfisket om det småskaliga kustfisket kan få ett visst antal kilo av totalkvoten som de får fiska fritt inom utan den pappersexercis som jag har pratat om. Jag anser att det vore en klar framgång för det småskaliga fisket om vi kan lyckas med det. Opinion i all ära, men i det här fallet har det visat sig att man inte räddade en enda torsk till livet. Det är att beklaga. Varenda torsk har fiskats upp, men den har gått ut ur landet i stället för att konsumeras inom landet. Jag vill att all fisk som fiskas i första hand ska konsumeras inom länderna där den fiskas så att det blir närfiskat utan en massa onödiga transporter. Jag vill att det ska vara likadant i alla EU-länder. Närmarknaden ska i första hand ta hand om den fisk som fiskas. 77 () replik: Jag tycker att det är skrämmande uppgifter som kommer här när det gäller fisket. och har helt ändrat uppfattning när det gäller försäljningsbara kvoter. vill han införa det även på torskfisket, och de kommer naturligtvis också att kunna säljas till andra europeiska länder enligt den nuvarande kommissionären , och andra länders, uppfattning. Man kan se med viss rädsla framåt i tiden. Sedan när det gäller opinionen är det också lite skrämmande, tycker jag, att man lägger så liten vikt vid att driva opinionsbildning i . Vi har till och med avsatt pengar till den verksamhet som ska driva opinionsbildning nere i så att vi ska få med oss de här länderna på att minimera svartfisket och gå upp i storlek, öka minimimåttet, ha större selektivitet och så vidare. Det är klart att det är opinionen som driver de här frågorna. Det är i alla fall inte de ministrar som sitter som har drivit de här frågorna. Det är en konstig inställning, tycker jag, som majoriteten har i den här frågan. Jag hoppas och tror att vi får en än större opinion för de här frågorna. Vi föreslog inför vårt ordförandeskap att vi skulle ha ett dumpningsförbud i från och med med ett minimimått . Det är en fråga som har debatterats och ofta framhålls men som majoriteten inte gick på. Det är synd, tycker jag. Jag hoppas att opinionen driver fram de här frågorna, för den här regeringen gör inte det. 78 () replik: Försäljningsbara kvoter var jag en stark motståndare till ända tills jag fick se att det gjorde nytta för det småskaliga fisket. När det gäller de försäljningsbara kvoterna blir det det storskaliga fisket som kommer att bryta ryggen av sig självt. Det har väl ingenting emot, antar jag. Det småskaliga fisket kommer att vinna på det. Utkasten är vi naturligtvis väldigt mycket emot, men det är, som jag sade, regelverket som är emot fiskarna i det här läget. Fiskarna är tvungna att kasta sina fiskar överbord, om de så vill eller inte. Sedan tog upp det här med minimimåttet. Jag kan tala om att det står i partiprogram. Vi ville ha upp fisken , om jag inte missminner mig. Men om man ska göra alla de här förändringarna ska man se till att man inte binder ris åt sin egen rygg så att man inför en massa förändringar som leder till bakslag längre ned i kedjan. Vi vill ha dumpningsförbud och vi vill ha upp minimimåttet, men vi ska se till att det inte blir galet längre ned i kedjan. 79 (): Ärade ledamöter av riksdag, jössehäringar och andra åhörare! Angående betänkandet vill jag först säga att vi är rörande eniga i utskottet och står bakom betänkandet. Det är kanske på sin plats att någon säger det under debatten, för om man lyssnade på tidigare replikskiften framstod det som att vi debatterar något helt annat. Det gör vi inte, utan det är vi debatterar . Jag vill säga det. I andra debatter är vi rörande oeniga, men de debatterna tar vi i tur och ordning då. Trots att av EU:s fiskebestånd är överfiskade eller fiskas på gränsen av vad de tål går det att göra något åt problemen. Det visar inte minst torskens återhämtning i . Tack vare en kombination av ansvarsfulla politiska beslut, konsumenters medvetna val och agerande från fiskenäringen har vi lyckats bryta den nedåtgående trenden och få torsken att återhämta sig. Detta har varit möjligt trots den nuvarande gemensamma fiskeripolitiken. krävs det, precis som kommissionen ger uttryck för, att vi angriper själva kärnorsakerna till den onda cirkel som det europeiska fisket har dragits in i . Målet är en fullständig och genomgripande reform av den gemensamma fiskeripolitiken. Som ordförandeland i EU det här halvåret har en unik möjlighet att förändra fiskeripolitiken. Få länder har lyckats samla näringen och miljöintresset på samma sätt som har gjort, vilket inte minst manifesterades i en gemensam debattartikel i där jordbruksministern i , ordföranden för yrkesfiskare samt generalsekreteraren för Världsnaturfonden stod som undertecknare. Den samsyn som finns i över fiskeripolitikens långsiktiga mål och de åtgärder som krävs för att nå dessa mål är unik. Det tycker jag att vi kan vara stolta över . Den grönbok som vi nu debatterar och som betänkandet handlar om har presenterat för en förändrad fiskeripolitik, och jag är positiv till den. Jag kan skriva under på det mesta som står där. Både problembeskrivningen och föreslagna åtgärder tycker jag är bra. Det sammanfattar bra de utmaningar som fisket står inför. Jämfört med nuvarande fiskeripolitik har grönboken tagit flera kliv åt rätt håll så att vi kommer till ett lönsamt och hållbart fiske. Det välkomnar vi i och i alliansen. Ett par åtgärder vill jag nämna särskilt. Som centerpartist gillar jag decentralisering, och alliansen står bakom det här och vi jobbar också i den riktningen. Vi menar att vi kan regionalisera mer av fisket. Det säger grönboken, och det råder det alltså enighet om i utskottet. Det är egentligen ganska logiskt. Förutsättningarna i till exempel ser väldigt annorlunda ut än förutsättningarna i . Det skulle vara övermaga av mig att tala om hur det ska vara med fiske, för det begriper jag mig inte på. Genom att ge ett större ansvar för förvaltning av fiskeresurser till dem som direkt berörs är jag övertygad om att vi får bättre resultat och större möjlighet att påverka förvaltningen av gemensamma resurser. Att förvaltningen bör ske utifrån vetenskaplig rådgivning och med långsiktiga förvaltningsplaner för de olika bestånden är självklart och ska vara självklart. Återigen kan torsken i fungera som exempel. Den återhämtningsplan som EU-ministrarna beslutade om har gett resultat. gäller det att fler planer för långsiktigt hållbart fiske kommer upp på bordet. En del i detta bygger på att antalet fiskefartyg och fångstkapaciteten måste bli bättre anpassade efter hur mycket fisk som egentligen finns. Det är inte bara angeläget för att rädda bestånden utan det är också nödvändigt för att yrkesfiskarnas lönsamhet ska kunna förbättras, och det är mycket viktigt. Faktum är att fiskepopulationerna skulle kunna öka och generera mer ekonomisk avkastning om de bara gavs med lägre fisketryck. Detta har vi egna inhemska bevis för. Jag vill även ta upp frågan om utkast. Utkast av fisk är en annan baksida av EU:s gemensamma fiskeripolitik som jag hoppas att vi kan slippa . I och med att regleringen av fisketrycket nästan enbart har skett genom kvoter för hur mycket fisk som får tas i land har det inneburit att fisken slängs överbord när fiskaren får för mycket fisk, trots att fisken är dödförklarad. Ledamot nämnde detta föredömligt tidigare i debatten. Vi måste snabbt utveckla selektiva redskap som fångar den fisk som vi verkligen är ute efter och hitta nya sätt att förvalta fisket som gör att en viktig livsmedelsresurs inte längre slängs tillbaka i havet. Folk som inte är helt invigda i detta tycker att det här är rena galenskapen, och det tycker vi som jobbar med det politiskt också. Det är viktigt att få en bred allmänhet bakom det här i debatten. Utkast av fisk är oetiskt och oförsvarbart och måste stoppas med en genomtänkt politik. Därför är det bra att kommissionen sätter ned foten och skriver att den gemensamma fiskeripolitiken ska garantera att fisk inte längre kastas överbord. Jag har ytterligare en punkt som jag vill ta upp. Genom så kallade partnerskapsavtal regleras hur mycket EU:s fiskefartyg kan fiska i andra länders vatten.