prot · GW0998 · 2009-04-08 00:00:00 — Vi satsade på så kallade förmånsdatorer, det vill säga att arbetsgivare kunde erbjuda de anställda datorer i hemmet för en billig penning. Det var en av de första sakerna som den borgerliga regeringen tog bort eftersom tyckte att det var onödigt att alla skulle få möjlighet att ha en dator i hemmet. De här olika sakerna som vi satsade på och efterfrågan och tjänster i nätet gjorde att sammantaget blev en nation i framkant. Min interpellation kallade jag slocknande stjärna som IT-nation. Den fick tydligen inte heta så enligt kammarkansliet, men jag kallade den så eftersom jag saknar stjärnan. Jag saknar ambitionerna, och jag saknar framtidstron. Vi måste ju se till att alla i hela landet har möjlighet att ha bra och stabila bredbandsmöjligheter. När det gäller Internet hörde vi här tidigare tala om att alla ska kunna sitta hemma och ta del av samhällets tjänster med hjälp av sina datorer. Men alla har inte den möjligheten! Det finns oerhört många som står utanför. Två miljoner svenskar står utanför alla de möjligheter som IT-världen ger. Vad tänker göra åt det? När det gäller människor i glesbygden har pratat om digital allemansrätt. har sagt att vi ska satsa på människor i glesbygd. ser vi ingenting av det längre. Det var när man var i opposition som man pratade om digital allemansrätt, men när ingår i en borgerlig regering finns inte ambitionen längre. Gnistan och glöden saknas när det gäller att vi tillsammans med marknaden, med kommuner och landsting och på andra sätt ska satsa framöver så att vi får höga hastigheter i hela landet och att alla får tillgång till bra och robusta tjänster så att man klarar det även . Jag saknar det. 17 Statsrådet (): verklighetsbeskrivning blir inte mer riktig bara för att hon upprepar den en gång till. är en ledande nation. De utmärkelser och rangordningar som har gjorts har gjorts då jag och den här regeringen har varit ansvariga för IT-politiken. Vi har vidtagit ett antal åtgärder som andra länder mycket intresserat studerar. Jag kan hålla med om att det är oerhört viktigt att vi ständigt har fokus på att skapa bra förutsättningar för bra kapacitet i alla delar av landet. Det är den ena delen. Sedan är det oerhört avgörande att vi också skapar förutsättningar för att utveckla tjänster så att människor kan se nyttan av att i vardagen använda sig av datorn som ett hjälpmedel. Då krävs det ändrade regler och ändrad lagstiftning. Då krävs det en överenskommelse om hur vi kan använda nya frekvenser efter att till exempel de analoga tv-sändningarna är nedsläckta och efter övergången till digital tv. Det har gjort att vi nu har skapat ett utrymme för att tydligare utveckla mobila tjänster, allt egentligen i direkt anslutning till vad till exempel SKL, Kommuner och Landsting, efterfrågar. Jag vill understryka vikten av att möta den demografiska utvecklingen och därmed också skapa förutsättningar för ett mycket tydligare användande av tjänster över nätet som ett stöd till hälso- och sjukvård och inom äldreomsorgen. Där har vi en puckel . Vi är inte där att människor har den drivkraften, viljan eller tryggheten i att använda sig av datorn som ett hjälpmedel. har vi skapat de förutsättningarna, men det kräver också ett internationellt engagemang. Det krävs också ett EU-engagemang, precis i linje med de samtal som jag för med och med andra länder i syfte att hitta en harmonisering av användandet av de olika frekvenserna, just för att kunna använda dem till tydligare tjänster över nätet. Kommissionen har också visat intresse för lösningar, och man går också vidare och försöker, utifrån kommissionens perspektiv, skapa förutsättningar för en tydligare harmonisering. Det här är ett arbete som vi också har prioriterat under det svenska ordförandeskapshalvåret, att tillsammans med våra grannländer runt och inom Östersjöstrategin skapa en överenskommelse mellan länderna runt , allt i syfte att ge möjligheter för industrin och marknaden att utveckla nya tjänster, som i nästa led leder till att människor tar ytterligare ett steg och ser datorn som ett hjälpmedel i sin vardag. Det i sin tur skapar också incitament och intresse för marknaden att vara med i IT-utbyggnaden, skapa bättre kapacitet och skapa nya tjänster. Det gör att vi kan möta behovet i alla delar av landet men också möta den demografiska utvecklingen, som kommer att ställa den offentliga välfärdssektorn inför mycket tuffa åtaganden. 18 (): Jag står här med PTS senaste kartläggning, Bredbandskartläggning 2008 en geografisk översikt av infrastrukturen för bredband i . Den visar tydligt att vi måste göra mer. Vi måste satsa för framtiden, och vi måste bygga . Vi måste visa visionerna. I den här rapporten visas också att , , , , , , , , , , och satsar miljardbelopp på att bygga ut infrastrukturen i sina länder och på sina kontinenter för att man nu ser att det ger jobb. Man tar lågkonjunkturen till intäkt för att kunna bygga just . Det ger arbetstillfällen precis när man bygger det, och det ger också ekonomisk tillväxt och skapar jobb för framtiden. Alltså satsar länderna nu i andra delar av världen, men gör inte det. lutar sig tillbaka på gamla meriter och säger: Ja, men vi ligger ju i framkant, så vi behöver inte göra något mer! Eller också hänvisar man till att det har varit två utredningar nu och att man måste utreda dem innan man kan komma med något förslag om hur vi ska göra för att ligga i framkant även fortsättningsvis. Det går inte! Det går inte att stå stilla och tro att andra länder inte gör någonting. Vi måste fortsätta framåt och fortsätta försöka vara en nation i framkant. Det är naturligtvis så som säger: Det är inte för att vi ska toppa rankningslistorna, utan det är för människornas skull för människorna i glesbygden, för dem som kanske inte är lönsamma för marknaden, som hänvisar till. Det måste ju finnas en tanke även från samhällets sida om gles- och landsbygd. De tjänster som man ska kunna ta del av, både från , från myndigheter, från banker och så vidare nyttan med IT kräver höga hastigheter. Man måste kunna lita på att systemen är robusta och våga använda sig av dem. tog jag nytta som exempel, men det är lika viktigt för nöje. SVT Play är ett sådant exempel på att tv och datorer nu flyter samman. Om vi ska kunna se på tv via våra datorer måste vi ha höga hastigheter. Vi måste veta att alla, inte bara de runt Stureplan, ska kunna följa ett tv-program utan att det hackar i tv-sändningarna. Vi måste kunna vara så öppna och ärliga och se att är ett land som har mycket landsbygd och glesbygd och är ett långt, avlångt land. Därför måste även samhället satsa. Vi vet att marknaden inte satsar där man inte tjänar pengar. Där måste samhället gå in, och man måste vara tydlig och visa att vi har en ambition, en vilja att bygga i hela landet. 19 Statsrådet (): kan fortsätta upprepa något som inte är detsamma som dagens verklighet. Det sker en ständig utbyggnad av IT-infrastruktur, och staten och regeringen har lagt resurser in i till exempel kanalisation, allt i syfte att skapa bra förutsättningar och en effektivitet i användandet av våra gemensamma skattepengar i de delar där marknaden inte självmant ser att man kan göra det på kommersiell basis. Syftet är att vi ska skapa bra förutsättningar för landsbygdsföretagande och även naturligtvis för enskilda hushåll, som jag också beskrev. Naturligtvis är det oerhört viktigt att de övriga länderna i EU gör allt vad de kan för att skapa bättre förutsättningar för sina medborgare att skapa förutsättningar för bredbandsinfrastruktur eller för bra tjänster över nätet. Det är oerhört avgörande. är en del av EU, och i ett gemensamt perspektiv ett EU-perspektiv är det oerhört viktigt att EU i sig är starkt och har en mycket tydlig uppkoppling till alla medborgare, av demokratiska skäl, av tillväxtskäl och så att många av de mer glesbefolkade delarna i andra delar av EU:s medlemsländer också ges förutsättningar att utvecklas. Naturligtvis är det en del av den samlade Lissabonagendan att EU ska vara konkurrenskraftigt. Då måste också andra länder gå i bräschen för en bra och tillförlitlig uppkoppling via bredband eller motsvarande. Jag tror att det också är viktigt att se att det inte är alla länder som lägger in miljardbelopp. Många av dem följer just och är också oerhört intresserade av den regelförenkling eller regelförändring som gör för att underlätta för marknaden att bygga ut IT-infrastruktur på ett motsvarande sätt, vilket faktiskt har skett i . Förringa alltså inte andra länders behov, utan applådera snarare så att EU kan bli en ledande region i ett internationellt sammanhang med mycket bra uppkopplingsmöjligheter och en bra tjänsteutveckling på datasidan. De övriga EU-länderna sitter i ungefär samma situation som när det handlar om att hitta nya, mobila tjänster som kan träda in och ge bra service till människor framgent, även om vi har en starkt åldrande befolkning. 20 (): När jag står här med bredbandskartläggningen och hänvisar till hur mycket andra länder satsar menar jag inte att det är dåligt att de måste göra det, utan jag tar det som ett exempel på att borde göra likadant. borde satsa för framtiden och inte nöja sig med det vi har . Denna uppfattning delar även . Myndigheten som följer den här marknaden och den här utvecklingen säger ju själv att för att ska hävda sig jämfört med andra länder krävs att fortsätter att investera i en bredbandsutbyggnad med fokus på hög kvalitet, höga överföringshastigheter och en infrastruktur som når alla. har en glesbygdsproblematik som delvis saknas i andra länder, och den behöver man tänka på när det gäller bredbandstäckningen. Det borde infrastrukturministern ta som intäkt för att satsa. i lågkonjunktur finns möjlighet att bygga ut fibernät, att se till att människor får arbete när detta byggs ut och att se till att det blir en tillväxt med jobb också framgent. Det är det ena. Det andra är att vi måste se till att inte bara luta oss mot privata aktörer som ska satsa. Vi måste överbrygga den digitala klyftan. Det kan vara människor med svenska som andra språk, äldre människor och människor i glesbygd. Jag saknar ambitionen att överbrygga den digitala klyftan. Dessutom behöver ta ett helhetsgrepp när det gäller kommunernas roll i arbetet med att utveckla tillgången till bredband. 21 Statsrådet (): Återigen, : Precis som jag svarade i inledningsanförandet är det ett ständigt pågående arbete. Just därför har regeringen gett i uppdrag att göra analysen och återkomma med ett underlag. Det är Post- och uppgift att ge oss sådana underlag så att vi kan analysera nuläget men också identifiera den problematik vi står inför och som vi bara inte hade identifierat, nämligen Telias nedsläckning av kopparnätet. Det innebär helt andra utmaningar än vad vi har trott. Det kräver nya lösningar och en mer teknikneutral hantering av utbyggnaden av bra IT-kapacitet. Jag har inte enbart en tilltro till marknaden. Det är därför som regeringen har lagt pengar i budgeten allt i syfte att skapa bra förutsättningar för offentligt och privat och för den enskilde intressentens delaktighet att hitta gemensamma lösningar för finansiering av utbyggnad. Vad gäller den digitala klyftan är det jag och regeringen som har tagit ansvar för detta. Vi har också stort fokus på detta genom att vi har gett Handisam detta uppdrag i syfte att ha ett bra underlag nationellt men också att lyfta in det i ett EU-sammanhang. Det kommer ofta in som baksidan på mer och mer användande av IT-infrastruktur att det finns människor som inte känner sig delaktiga. Jag tror att vi båda är överens om att detta är en ständigt pågående utveckling eftersom tekniken också utvecklas. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Proposition 2008/09:181 Ändrade räntebestämmelser i skattekontosystemet Motion med anledning av prop. 2008/09:169 Överlåtbara fiskerättigheter 2008/09:MJ20 av m.fl. (v, s, mp) betänkanden /09:JuU16 Sammansättningsreglerna för och Regeringsrätten 2008/09:JuU20 Våldsbrott och brottsoffer betänkande 2008/09:UU15 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik 12 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2008/09:448 Effekterna vid en försäljning av av () till näringsminister () 2008/09:449 A-kassans regelverk och utförande av sysslor av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:450 Tillgången till medicin av () till socialminister () 2008/09:451 Kommunerna, infrastrukturen och välfärden av () till statsrådet () 2008/09:452 Statens stöd till myggbekämpningen i området kring nedre av () till miljöminister () 2008/09:453 Stockholmsskattens effekter på bostadsmarknaden av () till statsrådet () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2008/09:821 Barn som bevittnar våld i hemmet av () till justitieminister () 2008/09:822 Utbyggnad av bredband i glesbygd och landsbygd av () till statsrådet () 2008/09:823 Djurskyddet av () till jordbruksminister () 2008/09:824 Uttagsbeskattning på vindkraftskooperativ av () till näringsminister () 2008/09:825 Avgifter till av () till justitieminister () 2008/09:826 Stater som inte lovat samarbete på skatteområdet av () till finansminister () 2008/09:827 nya grå lista av () till finansminister () 2008/09:828 , och svenskt skatteavtal av () till finansminister () 2008/09:829 Nationell strategi för turist- och besöksnäringen av () till näringsminister () 2008/09:830 Generalarkitektur av () till statsrådet () 2008/09:831 Reglering av vattennivån i av () till statsrådet () 2008/09:832 Beskattning av biogas på naturgasnätet av () till finansminister () 2008/09:833 Cabinda och av () till utrikesminister () 2008/09:834 konfliktmineraler av () till statsrådet () 2008/09:835 Fällfångst av lodjur av () till jordbruksminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2008/09:797 Privatpersoners vilja att investera i småskalig samfällig vindkraft av () till näringsminister () 2008/09:782 Narkotikan, och av () till justitieminister () 2008/09:784 Avgiften för minderårigas vård av () till socialminister () 2008/09:800 Transportpolitiskt klimatmål av () till miljöminister () 2008/09:801 Språkkompetens inom försvarsmakten av () till försvarsminister () 2008/09:803 Driften av den svenska farledsinfrastrukturen av () till statsrådet () 2008/09:804 Familjehemmens situation av Boriana () till statsrådet () 2008/09:807 Rutiner för fastspänning av patienter av () till socialminister () 2008/09:808 Regelbundna PSA-prov på män av () till socialminister () 2008/09:810 Förhållandena inom trygghetssystemen av () till statsrådet () 2008/09:811 Ansvaret för deltidsarbetslösa som inte har rätt till a-kassa av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:812 Situationen inom av () till näringsminister () 2008/09:815 , ett glömt vatten av () till miljöminister () 2008/09:816 Arbetsmarknadsutvecklingen av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:817 Bedömning av ekonomi av () till finansminister () 2008/09:818 Beskattningen av vin inom EU av () till finansminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen.