prot · GW0995 · 2009-04-01 00:00:00 — Slutligen menar jag att vi borde ha en separat debatt här i kammaren, en riktigt rejäl, lång och insiktsfull debatt om den viktigaste infrastrukturkomponent som vi har i vårt moderna samhälle. Det var inte en bättre livsmedelsproduktion som gjorde att vi kunde leva längre. Det var inte bättre läkekonst eller läs- och skrivkunnande som gjorde att vi lyftes och att den moderna staden och det moderna stadslivet blev möjligt. Det var faktiskt avloppssystemen och de samfällda vattentäkterna, som gjorde att vi fick tillgång till rent vatten och blev av med det smutsiga vattnet. Det var faktiskt det som var den viktigaste komponenten. Det gäller även i fråga om att komma fram i utvecklingsländerna. Det var det som lyfte vårt samhälle och gjorde att vi kan ha bättre hälsa och få ett längre liv. Stora delar av de avloppssystem som vi har i våra samhällen är över . Kvaliteten varierar mycket och är på många håll väldigt dålig. rinner avloppsvattnet ut där det inte alls borde rinna ut, och i andra sammanhang rinner vatten in där det inte borde rinna in. Med de klimatförändringar som vi har framför oss kommer villkoren att förändras ganska kraftigt. Det kommer att påverka våra avloppssystem. Dagvattensystem och avloppssystem tvingas ofta att samverka när det är kraftig nederbörd. Vi kommer att få mer kraftig nederbörd, och då kommer dagvattensystemen inte att klara det. De är byggda på ett sådant sätt att de tar hjälp av avloppssystemen för att klara transporterna. Då får vi en översvämning i reningsverken vid de tillfällena. Det behövs teknik för att klara att hålla dagvatten borta eftersom det blir andra kostnader i samhället när man inte får bort det. När vattenhalten ökar i marken minskar bärigheten, och markkonstruktionen blir underminerad, och då blir rörbrott allt vanligare i samband med kraftig nederbörd. Att säkerställa rent vatten och ett fungerande system för att ta hand om avloppsvatten och dagvatten för att förhindra att våra samhällen blir vattenskadade är, menar jag, en grundläggande förutsättning för att kunna upprätthålla vår välfärd och vårt moderna samhälle. Även inom det här området menar vi i att regeringen inte tar det på allvar. Klimat- och sårbarhetsutredningen visar på de här problemen mycket tydligt och har förslag på åtgärder. Vi förstår att det här att tänka långsiktigt inte är någon valvinnande grej att driva. Men vi menar att politiker har en skyldighet att inte bara tänka på att vinna nästa val och bli återvald och lova att sänka skatter. Vi menar att politiker är skyldiga att ta svåra och ofta mycket kostsamma beslut som är nödvändiga för att vi ska klara vår samhällskonstruktion på lång sikt. Här menar vi att regeringen har valt den enkla utvägen att blunda för problemet i stället för att vara riktigt ansvarsfull. Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 5 i betänkandet, vilket naturligtvis inte innebär att jag inte står bakom de övriga motionerna och reservationerna från , men för tids vinnande väljer jag att yrka bifall till reservationerna 2 och 5. 97 (): är ett mycket vackert land med växlande natur, och vår natur är livsnerven i samhällsbilden. Vi är alla mycket måna om att se till att vi på bästa möjliga sätt bevarar och utvecklar våra gemensamma naturresurser. Klimatförändringar, effekter av dessa och åtgärder för att motverka snabba och negativa förändringar, är något som berör oss alla. Ingen är immun mot detta vare sig man bor i norr, söder, i eller i någon annan del av världen. Det tror jag att vi kan vara överens om. behandlar vi civilutskottets betänkande 21 med sju motionsyrkanden som tar upp naturresursfrågor och vattenrätt. Även om det finns en hel del intressanta inslag i motionerna föreslår utskottet att avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns också fem reservationer. Ett flertal av de motionsyrkanden som behandlas gäller frågor som på ett eller annat sätt förknippas med naturen. Vare sig det handlar om att motverka skadeverkning för fiske, att skydda våra stränder eller att verka för att ändra lagar och regler för vattendomar handlar det om vår omgivning som vi alla, oavsett vår politiska hemvist, vill ta hand om och värna. Generationerna efter oss kommer att få uppleva resultatet av vad vi lyckas göra . Det gör att vi måste vara försiktiga och fatta beslut på goda grunder och se till att de åtgärder som genomförs är förankrade i ett väl genomgånget beslutsunderlag. Det pågår olika processer som ska se till vi får detta gedigna beslutsunderlag. Jag kan hålla med om att det går långsamt, men det är så viktigt att pusselbitarna faller på plats att det är bättre att skynda långsamt än att förhasta sig. Detta är själva grunden till att samtliga motioner föreslås avslås, inte för att de sakligt inte skulle vara viktiga utan därför att vi har ett sätt att pröva frågor som vi ska förhålla oss till. Jag tycker som sagt att det finns många tänkvärda argument och önskningar i ett flertal motioner och håller med föregående talare, som utförligt beskrev de problem vi har. Stranderosion är en viktig fråga. Att våra stränder försvinner är naturligtvis ett hot både mot befolkningen som bor i närheten och mot alla turister. Enligt Klimat- och sårbarhetsutredningen behövs mer forskning på detta område, och det lär komma en proposition . Skadeverkningar på fisk är ett annat exempel som tas upp i flera motioner. Inte minst handlar det om att vidta åtgärder som säkerställer att fisk har goda möjligheter att fortplanta sig och förflytta sig. har fått flera tilläggdirektiv. Några kom om att frågor som rör prövning av vattenverksamheter ska utredas liksom behovet av ändrade bestämmelser med beaktande av det som har tillkännagett om fiskvandringsvägar. Det finns alltså flera faktorer som ska beaktas i sammanhanget. Uppdraget skulle ha redovisats senast , men detta förlängs till då ytterligare tilläggsdirektiv kom . Vi avvaktar alltså resultatet av denna utredning. Det har varit en lång dag i kammaren för civilutskottet, och jag har efter hand strukit i mitt anförande och tänker inte använda mina . Men jag vill avslutningsvis återigen säga att samtliga motioner berör ämnen som vi alla har motiv nog för att vårda och skydda vatten och stränder, fiske och natur. Vi har alla ett ansvar här, och jag är säker på att vi kommer att nå bra lösningar som säkerställer dess värden långsiktigt. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 98 () replik: Jag har en fråga angående . Det är ju väldigt många på den sida som värnar det rinnande vattnet, de orörda vattendragen, som månar om rekreationsvärdena, fritidsmöjligheterna, möjligheterna att exploatera för fritidsändamål och skapa sysselsättning. Det är väldigt många bland de här grupperna runt om i landet och även kommuner som ser det här som en viktig del för sin utveckling och är oroliga för att håller på att bli kraftbyggarnas projekt. Det kommer signaler från utredningen som verkar väldigt farliga. Vi är oroliga för att den kommer fram till förslag som kommer att innebära att det kommer att vara enklare och gå snabbare att till exempel använda gamla dammar som byggdes för flottningsändamål och göra om dem för kraftändamål. Det är helt olika saker, för dammar för flottningsändamål behåller ju nästan allt vatten som ett fritt rinnande vatten, medan det i dammar som används för kraftändamål blir ett helt annat biologiskt liv och andra förutsättningar både ovanför och utefter en sådan damm. sade här att vi kan förvänta oss någonting från . Då är jag naturligtvis väldigt nyfiken och vill skicka signalen att det finns en väldig oro här. Jag hoppas att ni kan stävja den och att förslag i första hand tar hänsyn till de miljöintressen och ekologiska intressen som finns. 99 () replik: Jag känner inte till riktigt allt som kommer från utredningen. Som vet är jag relativt ny i civilutskottet och har inte följt den här frågan så länge, men jag delar oro. Vi kan se att det finns motioner också från vårt parti, så jag tror att vi alla över partigränserna är oroliga över det här fiskevattnet och fiskarnas vandringar. Jag hoppas på samma svar som hoppas på i detta fall. 100 () replik: Då ska jag inte dra ut på det utan bara säga att jag hoppas att ni på majoritetssidan tar med er det här. Jag har under frågestunden med ministrarna ställt frågan till näringsministern eftersom det är hon som är ansvarig för den. Den ligger egentligen hos miljö- och jordbruksutskottet och inte hos oss i civilutskottet när det kommer till exploateringssidan. Jag hoppas att ni tar med er det här och försöker se till att vi inte får en försämrad situation för fiskintressena och naturvårdsintressena i de småskaliga vattendragen. Jag kan skicka med än en gång att ett väldigt bra sätt att göra det från er sida är att ta er en funderare på kravet som finns i reservationen om att säga nej till exploatering. En annan möjlighet är att plocka bort elcertifikatet för småskalig vattenkraft. Då får man andra ekonomiska förutsättningar. De ekonomiska förutsättningarna styr ju väldigt mycket hur hårt man jobbar på att komma fram i miljöprövningarna. 101 () replik: Industrin är viktig och det är också viktigt med tillväxt, men jag tror inte att det är ett motsatsförhållande, för har man en tillväxt och en god ekonomi i landet klarar man båda delarna. Som jag sade tidigare är jag, precis som , väldigt rädd om vår natur i , så jag hoppas att vi kommer fram till en lösning. 102 (): Även om rubriken för denna debatt är Naturresursfrågor och vattenrätt är det nästan bara vatten som berörs i motionerna. De flesta handlar om fiskarnas möjligheter att passera vattenkraftverken samt om vattendomar som är i behov av förnyelse. Problemen med stranderosion tas också upp i några av motionerna. När det gäller frågorna om gamla vattendomar och laxtrappor, det vill säga fria vandringsvägar, är svaret från utskottsmajoriteten att kommer med sin redovisning . Med tanke på det finns det ingen anledning att diskutera några tillkännagivanden. Däremot finns det skäl att ta förslagen i motionerna på allvar, och jag utgår ifrån att frågorna har genomlysts i utredningen. som är har självklart fyllt sin uppgift, men det kan ju ha hänt något som kan föranleda behov av en omprövning. Inte minst fiskarnas vandringsvägar har aktualiserats mer och mer . är det emellertid så att byggandet av så kallade laxtrappor och fria vandringsvägar också kan påverka elproduktionen negativt. Här gäller det att hitta konstruktiva lösningar som beaktar båda behoven. Det är framför allt bekymmersamt med ålen. Det är oroväckande rapporter som har kommit in om en drastisk minskning av beståndet. För egen del tror jag att vattenkraftverken kan ha en viss betydelse. Å andra sidan har de nu funnits att vi borde ha märkt minskningen tidigare. Jag är också osäker på om det är upp- eller nedvägen som är det största problemet. Det lär fastna mycket fisk, inklusive ål, på väg nedströms i de galler som finns vid kraftverken. Jag lutar mer åt att det är fisket i framför allt och , där man tar upp stora mängder glas- och gulål som alltså aldrig hinner bli könsmogen. Reproduktionen blir då med automatik för låg, och det sätter nu sina spår även i svenska vatten. Stranderosionen är ett stort problem på sina håll, dock av varierande slag. Det som ligger närmast till hands för min egen del är situationen på sydkusten utanför , där sakta men säkert håller på att försvinna ut i havet. Även om kanske inte alla norr om tycker att detta är negativt utan kanske till och med skulle önska ett något högre tempo i erosionen, ställer det till problem för dem som bor och verkar i området. Det är mycket som man inte begriper här i världen, men om nu sanden försvinner ut i havet tycker jag att det är naturligt att ta tillbaka sanden för att säkerställa kustremsan. Är inte det vad man kallar kretslopp? Klimat- och sårbarhetsutredningen säger förvisso att det behövs mer forskning, men jag vill hävda att det enda sättet att få svar på frågorna är att rent praktiskt prova sig fram. Mig veterligen förekommer det i andra länder, och då bör det väl gå att hämta kunskap därifrån. Med tanke på att det är en ständigt pågående process är det angeläget att vi hittar lösningar som håller både kortsiktigt och långsiktigt. Det finns några andra intressanta motioner. En av dem är från mina partikolleger om riksintresse, och det är marken runt som avses. Att lägga området som riksintresse försvårar i det fallet enormt för de mark- och fastighetsägare som finns i omgivningen. Av erfarenhet vet jag hur besvärligt det är att sälja sådana fastigheter. Inte minst de tre statliga verken , och är ofta inblandade, och då självklart i första hand. Det behöver inte ens formellt vara riksintresse, utan bara genom att lägga ut breda korridorer som sedan ligger där utan att det händer någonting påverkas både utvecklingsplaner och prisbild för fastighetsägarna. Man vet inte om det kommer att aktualiseras eller inte. Hur lätt är det då att bedöma läget som säljare eller köpare? En annan motion avser åkermarken som riksintresse, och eftersom jag själv skrev en liknande motion 2007 är det lätt att instämma i motionärens uppfattning. Jag förstår inte varför det är möjligt att skydda ängs- och våtmarker, skog, stränder och fjäll men inte som ju är än viktigare för vår överlevnad. Att sätta av delar av den högklassiga åkermarken som riksintresse skulle skapa en bättre förutsägbarhet för berörda lantbrukare, vilket bland annat innebär att det är lättare att fatta beslut om investeringar. Att veta att den egna eller arrenderade jordbruksfastigheten får fortsätta som jordbruk anser jag stärker äganderätten i stället för som där det råder stor osäkerhet framför allt för dem som bor nära tätorter. Vi har yta i det här landet. Då har vi också råd att avstå från att bygga på den allra bästa jorden. Utskottet konstaterar att den frågan också finns med i där bland annat jordbruksmarken särskilt lyfts fram som exempel på områden som kan bli föremål för riksintresseavvägning. Jag är nöjd med det svaret och ser fram emot utredningens betänkande. , herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 103 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslagen i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Det här är ett rent motionsbetänkande. Under rubriken och vattenrätt tas det upp frågor om omprövning av vattendomar, åtgärder till förmån för fiske, åtgärder mot stranderosion, avgifter i vattenverksamhet, skydd av riksintressen och allmänna vattentjänster. I betänkandet finns fem reservationer. Jag ska inte ta upp alla punkter, men jag vill ta upp några som väl belyser hur alliansregeringen jobbar med de här frågorna på ett mycket grundligt och systematiskt sätt. När man läser delar av reservationerna kan man nästan få ett intryck av att oppositionen inte har tagit del av det arbetet. Om man hade gjort det skulle man inte skriva reservationer och, som , påstå att regeringen tar lätt på de här frågorna. Det är ett direkt felaktigt påstående. Låt mig först ta upp detta med omprövning av vattendomar. Det finns ett tilläggsdirektiv där har fått i uppgift att titta på den här frågan. Som har sagts här tidigare ska en redovisning ske , det vill säga tämligen snart. Enligt reservation vill man tydligen ha en ännu snabbare utredning. Hur man än vänder och vrider på den frågan torde det inte vara möjligt. ligger faktiskt inte så långt bort i tiden. I utredningsdirektiven kan man se att regeringens syfte med utredningen är att få en bred och djup genomlysning av den här frågan. I det arbetet är man naturligtvis väl medveten om att klimatförändringarna skapar en ny riskbild när det gäller strömmade vatten, dammar och flöden, precis som tog upp. Det är väldigt viktigt att gå till botten med det. Vattendomarna har en stor betydelse i det sammanhanget. Låt mig säga lite grann om åtgärder till förmån för fiske. Det är kopplat till vattenverksamhet. När vi diskuterar fiske i civilutskottet rör det sig om vandringsvägar i strömmande vatten. Sedan är naturligtvis fiske en ganska bred fråga i övrigt. Det har talats om lax, öring och ål här. Detta är väldigt viktigt. Det var någon som talade om fritidsfiskets betydelse. Jag tror att det var som gjorde det. Så är det ju. Det handlar mycket om lax och öring, men jag skulle vilja ta upp den europeiska ålen som är en kraftigt hotad art, som sade. av invandringen mot är borta om man jämför med några tiotal år tillbaka. Här gäller det att se helheten. Det handlar om vandringsvägar. Det är en fråga som man har tagit upp i EU. Det finns en EU-förordning som kräver av och alla andra EU-länder att man tar fram nationella förvaltningsplaner för att kunna säkra fortbeståndet av europeisk ål i . Den svenska nationella planen omfattar åtgärder för fisket, vandringsvägar, utsättning och kontroll. I regeringens proposition om havet, En sammanhållen svensk havspolitik, föreslår regeringen en satsning på 16 miljoner för att öka ålbeståndet i landet. I den satsningen ingår bland annat förbättrade vandringsvägar. Även om fisket är en del är det inte hela sanningen i den här frågan. Det finns siffror som visar att lika många som dör genom fiske dör i vattenkraftsturbinerna på väg ut mot havet. Det är en viktig fråga att ta upp. I det sammanhanget kan man säga att det har inletts ett samarbete om de här frågorna mellan myndigheterna och vattenkraftsbolagen för att komma till skott här. Här måste det till ett samarbete. Vattenkraftsbolagen måste också ta en del av ansvaret. gjorde ett tillkännagivande till regeringen och krävde att man skulle se över detta med vandringsvägar för fisk. Då ställde sig alla partier utom Socialdemokraterna bakom det tillkännagivandet. Socialdemokraterna reserverade sig den gången. Icke förty har alliansregeringen tagit sig an det här tillkännagivandet genom att ge ett uppdrag i linje med det här tillkännagivandet. Resultatet av det ska också redovisas . Det är inte heller så långt bort i tiden. Av reservationen och anförande tidigare framgår att om man inte har svängt har man i alla fall en lite annan uppfattning än . Det här är en väldigt angelägen fråga. Genom att ge de här direktiven till har alliansregeringen kommit ganska långt. Att det skulle kunna gå fortare än vad det gör just nu tror jag inte är möjligt. Vi får avvakta till . Då får vi säkert lite att fundera på i den frågan också. Jag vill ta upp erosionen också. Det har pratats om stranderosion tidigare. Det har bland annat tagits upp i en folkpartimotion om stranderosionen i . Det är väldigt bekymmersamt i vissa kommuner att stränderna de facto försvinner. Genom ett riksdagsbeslut infördes i att när kommunerna tar ställning till byggnationer i detaljplaner ska man ta in riskerna med erosion, skred och översvämningar i sitt ställningstagande. Det gäller ny bebyggelse. Det finns även gammal bebyggelse som kan komma i farozonen när stränderna försvinner. Det är en mycket angelägen fråga. Det har nämnts här tidigare, så jag säger inte mer om det just . Jag vill ta upp en annan sak som är kopplad till klimatet och den ökade nederbörden, som tog upp. Det gäller med ett stort flöde. Man beräknar att om nivå skulle stiga krävs det att man kan öka de flödena. har fått i uppgift att se över stabilitetsförhållandena i för att se hur stora flöden man kan tillåta där. Det är också kopplat till vattendomar. Låt mig säga några ord om detta med riksintresse. Jag tycker att har fått en väldigt intressant uppgift. Det handlar om att man inte tar riksintressen för givna , utan man ska titta över och se syftena med riksintressena och på vilka grunder man lägger ut områden som riksintressen. Det är sådana översyner som vi behöver göra lite nu och då av den här typen av saker som har en tendens att bli eviga sanningar. Som ni säkert har förstått har vi mycket intressant att se fram emot när kommer med sina betänkanden. Det finns två delbetänkanden kvar att se på, och jag tror att vi har många ställningstaganden att göra i dessa frågor. (forts. 13 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats UbU7 Förskolan 1 (Livslångt lärande) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 169 för utskottet 110 för res. 1 18 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 81 m, 26 c, 23 fp, 22 kd, 1 v, 15 mp För res. 1: 110 s Avstod: 18 v Frånvarande: 19 s, 16 m, 3 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 4 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 5 (Fri etableringsrätt) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v) Votering: 169 för utskottet 130 för res. 5 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 m, 26 c, 23 fp, 22 kd, 16 mp För res. 5: 111 s, 19 v Frånvarande: 19 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 3 mp Punkt 8 (Barnomsorg på obekväm arbetstid) 1. utskottet 2. res. 6 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 146 för res. 6 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 m, 26 c, 23 fp, 22 kd För res. 6: 111 s, 19 v, 16 mp Frånvarande: 19 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 3 mp Punkt 10 (Rätt till modersmålsstöd) 1. utskottet 2. res. 8 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 146 för res. 8 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 m, 26 c, 23 fp, 22 kd För res. 8: 111 s, 19 v, 16 mp Frånvarande: 19 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 3 mp Punkt 12 (Kvalitetsprogram i förskolan) 1. utskottet 2. res. 10 (s, v) Votering: 167 för utskottet 132 för res. 10 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 m, 26 c, 23 fp, 22 kd, 14 mp För res. 10: 111 s, 19 v, 2 mp Frånvarande: 19 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU8 Studiestöd Punkt 1 (Studiestödssystemet) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 166 för utskottet 110 för res. 1 20 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 m, 25 c, 23 fp, 22 kd, 14 mp För res. 1: 110 s Avstod: 19 v, 1 mp Frånvarande: 20 s, 15 m, 4 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 4 mp Punkt 4 (Studenter och de sociala trygghetssystemen) 1. utskottet 2. res. 2 (mp) Votering: 266 för utskottet 33 för res. 2 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 82 m, 26 c, 23 fp, 22 kd, 2 v För res. 2: 17 v, 16 mp Frånvarande: 19 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 3 mp () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU10 Vuxenutbildning Punkt 3 (Resurser till vuxenutbildningen m.m.) 1. utskottet 2. res. 3 (s) 3. res. 4 (mp) Förberedande votering: 120 för res. 3 19 för res. 4 160 avstod 50 frånvarande Kammaren biträdde res. och (båda s) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Huvudvotering: 152 för utskottet 109 för res. 3 35 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 m, 26 c, 23 fp, 21 kd För res. 3: 109 s Avstod: 19 v, 16 mp Frånvarande: 21 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 3 kd, 3 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU22 Allmänna motioner om taxering, skattebetalning och folkbokföring Punkt 1 (Skatte- och avgiftskontroll m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v) Votering: 169 för utskottet 129 för res. 1 1 avstod 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 m, 26 c, 23 fp, 22 kd, 16 mp För res. 1: 110 s, 19 v Avstod: 1 s Frånvarande: 19 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 3 mp Punkt 2 (F-skatt) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 146 för res. 2 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 m, 26 c, 23 fp, 22 kd För res.