prot · GW0987 · 2009-03-19 00:00:00 — I betänkandet skriver majoriteten att man förväntar sig att det ska ske ändå. Men ökar arbetslösheten och därmed också skillnaden mellan dem som har arbete och dem som inte har arbete i samhället. Många unga får med en växande arbetslöshet ännu svårare att komma in på arbetsmarknaden. Men egentligen är möjligheten att ställa om till ett grönt hållbart samhälle stor när vi är inne i en lågkonjunktur och i en kris ges det faktiskt också nya möjligheter om regeringen bara vågar tänka nytt och satsa i stället för att passivt sitta och titta på. Vi har hört föregående talare prata om kommuner och landsting, och vi har fått besked om att det inte blir några nya pengar. Det är allvarligt. Regeringen bör omarbeta sin illa fungerande strategi för att få fler unga människor i arbete. Det är inte rimligt att subventionera stora företag utan att dessa behöver skapa ett enda nytt ungdomsjobb. Nedsättningen av socialavgifter för unga är en oerhört dyr och ineffektiv jobbpolitik. Andra mer kostnadseffektiva insatser, som tidsbegränsade anställningsstöd, fler och bättre praktikplatser i arbetslivet, arbetsmarknadsutbildning och lärlingsutbildning, är vad som behövs. Det sker nu tysta varsel i kommuner och landsting. Och vilka är det som får gå? Jo, det är timanställda vikarier, som ofta är unga. fanns det nästan 14 000 fler unga arbetslösa än vad det fanns , enligt Arbetsförmedlingens statistik. Då kan man säga att det inte är så många procent det är fler än . Men det är också väldigt stora regionala skillnader. I mitt hemlän, , är det en ökning . I vissa kommuner i länet har vi nu en arbetslöshet på för ungdomarna. I min egen kommun ligger siffran på . Och totalt i länet har vi en ungdomsarbetslöshet på . Det här är ett jättestort bekymmer, och då hjälper det inte med de här avgifterna. De som den här reformen kostar skulle vi kunna använda på ett mycket smartare sätt, till att ställa om till ett hållbart samhälle, både ekologiskt och socialt. Jag yrkar bifall till reservationen. 123 (): I betänkandet behandlar utskottet en redogörelse från angående sänkta socialavgifter. Utskottet utgår från att regeringen beaktar slutsatserna av granskning och föreslår att lägger redogörelsen till handlingarna. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. Jag vill inleda med att påminna om att stora företag och små företag hade ett större antal sysselsatta än de hade . Låt oss komma ihåg det! har granskat om nedsättning av socialavgifter är ett effektivt sätt att öka sysselsättningen. Sänkta socialavgifter innebär att kostnaden för arbetskraften faller. Men hur mycket sysselsättningen ökar beror på hur skattesänkningen påverkar den faktiska arbetskraftskostnaden, det vill säga hur länge sänkningen ligger kvar hos arbetsgivaren och hur mycket av skattesänkningen som flyttar över till arbetstagaren i form av höjd lön. Av de tre nedsättningar som har granskats infördes två under den socialdemokratiska regeringen. Den tredje, den enda som har nämnts i anförandena här, infördes under nuvarande mandatperiod. Den första nedsättningen är då nedsättning som var en generell nedsättning om på avgiftsunderlaget. Den avskaffades 2007. Vidare är det en regional nedsättning av socialavgifterna om på ett avgiftsunderlag som är ungefär 800 000, som är riktat mot stödområde A, det vill säga norra . Den infördes för att stimulera småföretagande och service. Ingen i oppositionen har talat om den här nedsättningen. Jag vet inte om ni anser att den ska bort eller om ni har glömt bort den. Men den finns med som nummer två i den här granskningen. Den tredje nedsättningen är riktad mot ungdomar mellan . Det är den enda av de här tre som har införts under nuvarande mandatperiod. Nedsättningen är då av arbetsgivaravgiften. gäller den åldrarna , från att tidigare ha gällt dem . Syftet är att underlätta för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden och skapa en varaktigt högre sysselsättning. Vi är ju alla överens om att det är oerhört viktigt. De två första nedsättningarna är av likartad typ, och de var möjliga att kombinera. De gick då till alla företag, oavsett om de nyanställde eller inte. Det har ju hörts kritik från föregående talare mot att nedsättning utgår även om det inte är ett nytt arbetstillfälle. Men så var det alltså i de här två nedsättningarna, varav en finns kvar. Den tredje nedsättningen, som då är riktad mot ungdomar, gäller alla i åldersklassen och påverkar därför marginalkostnaderna för samtliga nyanställningar positivt. Enligt bedömning leder nedsättningen till begränsade sysselsättningseffekter, och sysselsättningseffekten kan antas gälla på kort eller medellång sikt. På lång sikt finns det enligt bedömning skäl att anta att nedsättningen av socialavgifterna leder till motsvarande löneökning och att sysselsättningen därmed inte påverkas. Solen strålar rakt på mig här, men jag ska försöka läsa. (TALMANNEN: Ja, vi är på väg. Vi har sagt till om att persiennerna måste dras ned snabbt.) konstaterar dock att det är ett osäkerhetsmoment att det inte finns någon empirisk studie, det vill säga någon slutledning som är grundad på erfarenhet, av den här gruppen. Beräkningarna är därför förenade med viss osäkerhet. Av granskningsrapporten framgår att empiriskt inriktade studier, det vill säga erfarenhetsmässigt utforskade studier, visar att en sänkning av socialavgifter på mycket kort sikt, ett till , tillfaller arbetsgivaren. Det innebär därmed incitament, alltså uppmuntran, att nyanställa personal. Om detta tycks forskarna vara överens. Beträffande medellång sikt och lång sikt förefaller det råda både en viss osäkerhet och en viss oenighet. talar om att det förefaller som att en sänkning fördelas såväl på arbetsgivaren, i form av minskade kostnader för arbetskraften, som på löntagarna, i form av högre löner, och att mycket talar för att en sänkning av socialavgifterna i första hand innebär ökade löner för arbetstagarna, och därmed påverkas inte sysselsättningen. Inom forskarvärlden råder ingen konsensus om hur nedsättningen fördelas mellan arbetsgivare och arbetstagare på lång sikt. Det är storleken på den så kallade övervältringen. I en rapport framtagen på nationalekonomiska institutionen vid konstateras att en vanlig uppfattning bland många svenska nationalekonomer är att sänkta arbetsskatter inte påverkar sysselsättningsnivån på lång sikt skattesänkningar leder till ökade löneanspråk och äts upp av ökade reallöner men att denna bild är missvisande. Många förhållanden som gällde när de flesta av studierna gjordes har förändrats. Nyare studier visar entydigt att skatter spelar roll för sysselsättningsnivån och därmed arbetslösheten. har allt fler framfört argument för att den här övervältringen inte är hundraprocentig, att det tar tid innan den genomförs. Därmed består incitamentet till nyanställning. Det är den ökade internationella konkurrensen, lokalisering av produktion utanför , datorisering och teknikutveckling som är påverkande faktorer. är inte solen så skarp längre. Socialdemokraterna tillsammans med Vänstern och konstaterar i sin motion att med en växande arbetslöshet får många unga ännu svårare att komma in på arbetsmarknaden. Innan jag tar upp det vill jag konstatera att den nedsättning som Jag får skylla på solen när det gäller mina papper. Jag talade om forskningen och de påverkande faktorerna. Efter det kan man säga att i en försvagad konjunktur kan också efterfrågan på arbetskraft med svag förankring behöva stimuleras. Regeringen har infört nystartsjobb och nyfriskjobb. Nedsättningen av socialavgifter för unga har utökats, och regeringens bedömning är att de långsiktiga sysselsättningseffekterna bör vara positiva, även om utgifterna för lönerna skulle öka på lång sikt. Beträffande nedsättningen för ungdomar som infördes för bara finns det inte några slutledningar grundade på erfarenhet. Beräkningarna är därför förenade med viss osäkerhet, enligt . Men oppositionen anser sig redan nu kunna avfärda regeringens strategi som illa fungerande och ineffektiv jobbpolitik. Men de nedsättningar som beslutades när Socialdemokraterna satt i regeringsställning var det inte lika bråttom att döma ut. Det var faktiskt två av de studerade tre nedsättningarna. Den socialdemokratiska regeringen angav i propositionen 2001 om den regionala nedsättningen att det finns anledning att följa upp den utvidgade nedsättningen av socialavgifter. Någon uppföljning har inte genomförts på de man hade på sig. Då kommer jag tillbaka till det som jag rörde ihop på grund av solen. Oppositionen konstaterar i sin motion att med en växande arbetslöshet får många unga ännu svårare att komma in på arbetsmarknaden och att det är allvarligt. Det är vi överens om. I detta instämmer alltså alliansen. Vi kan då glädja oss åt att ha genomfört alla dessa satsningar för att minska trösklarna in mot arbetsplatserna och underlätta inte bara ett första intåg på arbetsmarknaden utan även möjligheten att hålla sig kvar. Det behöver ungdomar i högsta grad. Men oppositionen vill i ett slag dubbla arbetsgivarens kostnad för att anställa och behålla unga människor i arbete. Företaget tackade regeringen för nedsättningen och utlovade nyanställningar på 300400 ungdomar. Jag undrar vad de 300400 ungdomarna skulle säga om de missade den chansen till jobb. Jag undrar också vad de ungdomar som fått möjlighet att jobba för det lilla företaget omsorg, som jag besökte och som mest anställer mycket unga människor, skulle säga om de skulle berövas chansen. Företaget drivs av unga människor och har som idé att arbeta inom äldrevård med gamla människor och har på växt med till dagens 400 anställda. Jag undrar också vad de boende inom äldrevård som genom de här får möjlighet till extra stimulans i sitt vardagsliv skulle säga om de berövades den chansen. Dagens verklighet bjuder alltså på goda exempel på att nedsättningen för unga träffar rätt, men självklart bör behovet av olika nedsättningar följas noga. Jag ber om ursäkt att det blev lite rörigt, men det var solen som sken rakt på mig. 124 () replik: Det ser ut som att är de enda som är nöjda med utvecklingen när det gäller sysselsättningen. Det fick vi höra av här. De är nöjda med sysselsättningsutvecklingen. Det ser ut som att de är de enda i landet som för tillfället är nöjda med sysselsättningsutvecklingen. Vi diskuterar socialavgifter, men vi fick höra gång på gång om skatter. Det är inte skatt vi diskuterar i det här utskottet. Det diskuterar man i skatteutskottet. I det här utskottet diskuterar vi socialavgifter. Det är fler som nickar på den borgerliga sidan. Jag tycker att det är skönt att få se att det är fler som instämmer i att det är socialavgifter det handlar om och inte skatter. Jag vill fråga varför ni har höjt den allmänna löneavgiften från till . Varför har ni höjt den delen? Vi ska ju prata om socialavgifter och inte om skatter. Vilken är orsaken till att ni har gjort det? ni har regerat har ni gjort en höjning från . Det skulle vara intressant att få höra varför man gjorde det. Om det är något företagare klagar på är det inte socialavgifter utan det är den allmänna löneavgiften. 125 () replik: Jag har inte påstått att vi är nöjda, men jag påpekade att om man jämför med 2006 är siffrorna bättre. Det är fakta, och det måste man förhålla sig till. Vad det gäller de sociala avgifterna inklusive hela arbetsgivaravgifterna har vi diskuterat om de sänks vad nedsättningen betyder för att företagen ska anställa fler. Det är det som granskningen går ut på. Här har vi sänkt vad det gäller ungdomar, ja halverat arbetsgivaravgiften. 126 () replik: Jag har inte fått svar på frågan varför man kallar socialavgifter för skatter. Det är det första jag undrar. Varför blir socialavgifter, arbetsgivaravgifter och allt möjligt skatter? Det blir en kompott och ur kompotten kommer skatter när vi diskuterar socialavgifter. Är det den synen man har på socialavgifter? Det är det jag vill höra. Är det så ni ser på det från sida, att det här bara är skatter? Det är det som folk avstod av sitt löneutrymme för att kunna bidra till den gemensamma tryggheten så att alla ska kunna känna sig trygga. Är det det ni kallar för skatter? Det kom upp . Det upprepades att det här var skatter. Jag skulle vilja få svar på den frågan. Jag träffade för någon vecka sedan en tjej som var och som jobbade som timanställd inom handel. Hennes upplevelser av de sänkta sociala avgifterna är att hon bara får färre och färre timmar. Det dyker upp nya unga tjejer, 20-åringar, som får fler och fler timmar. Är det det som blir sysselsättningseffekten av den här åtgärden, att vi ställer två grupper på arbetsmarknaden mot varandra? De får kämpa mot varandra vem bjuder lägst? Eller vad är meningen med de sänkta avgifterna? Det kostar ju per eventuellt skapat jobb, och så ska dessutom två grupper, baserade på ålder, ställas mot varandra på arbetsmarknaden. Är det rätt? 127 () replik: Jag vet inte om det var en fråga, för det har inte varit tal om att ställa några grupper mot varandra. Vad vi talar om här är ju utvärdering av en nedsättning och hur det påverkar sysselsättningen. Det är det vi talar om. Under nuvarande mandatperiod har det blivit ytterligare en sådan nedsättning. Den är kraftig, och den gäller ungdomar. Här har vi sett många positiva exempel. Det är många ungdomar som kommer över tröskeln. Det är det som är så viktigt: att vi satsar på att de här ungdomarna ska komma över tröskeln och in i arbetslivet. Det är viktigt nu men också för framtiden så att man inte blir fast i något och går och väntar och inte får något jobb. Det är det vi vill satsa på. Vi har också gjort nystarts- och nyfriskjobb så att de här ungdomarna ska komma in i arbetslivet och kunna jobba. Jag tror mycket på att denna nedsättning kommer att fortsätta ha väldigt stor betydelse. Jag har redan nämnt några exempel där det har visat sig redan på den här korta tiden. 128 (): Jag tänker ta mig friheten att börja med att beskriva anledningen till att man har gjort sänkningar av de sociala avgifterna, vilket rapporten handlar om. inledde sitt anförande med att tala om den ökade arbetslösheten som har inträffat på grund av den lågkonjunktur som inte bara finns i avlånga land utan runt hela världen. Tack vare den politik som alliansen har fört har vi i klarat oss betydligt bättre än vad man har gjort i övriga världen. När alliansregeringen tog över regerandet i vårt land var arbetslösheten skyhög. Sjukskrivningarna nådde toppnivåer. Trots att vi var ett av världens friskaste länder hade vi de högsta sjukskrivningstalen. Utanförskapet var ett faktum, och det har vi från alliansen arbetat med att motverka. Att det var så berodde på att den socialdemokratiskt styrda regeringen saknade förmåga att hjälpa de här människorna tillbaka till ett arbetsliv. Det är ju det som är så oerhört viktigt. Men man brydde sig helt enkelt inte om det, och det är en människosyn som inte är överens med Socialdemokraterna om. Hur många hade varit arbetslösa om inte de åtgärder som regeringen har vidtagit hade vidtagits? Det skulle vara intressant att höra. Alliansregeringen har gjort oerhört många saker och vidtagit många reformer och åtgärder på arbetsmarknadsområdet, både för dem som är arbetslösa och för dem som har varit utanför arbetsmarknaden på grund av sjukdom. Detta är väldigt viktigt. Vad den socialdemokratiska regeringen gjorde var att införa en 5-procentig nedsättning 1997. Den, säger , kostade enorma summor; man säger att det kostade staten mellan 5 och 6 ½ miljarder. Hur många arbetstillfällen gav det, ? Ett obetydligt antal, säger . I för övrigt är man väldigt snäv och avgränsad i sin redogörelse, vilket man tydligt och klart också säger. Man säger att sänkningen av de sociala avgifterna inte har nått målet eller sina syften, och det har inte skapats några jobb. Men om vi tittar på som tillhör stödområde A, den delen som är kvar i regionalpolitiska syften, har arbetslösheten sänkts med . var den , 2008 var den . Det är viktigt ur regionalpolitisk hänsyn, anser jag, och jämför man de här siffrorna med ett län i , till exempel län som är mitt eget län, har arbetslösheten sjunkit även där inte riktigt lika mycket men näst intill. Är det försumbart, undrar jag. För mig är det här människor som har fått jobb. Det tycker jag är viktigt att vi inser. Jag undrar nu om de regionalpolitiska sänkningarna av de sociala avgifterna är något oppositionen inte vill ha kvar. Det frågade även om . Det skulle vara intressant att höra om oppositionen tycker att även de ska tas bort. Om man nu tittar på vad har uttryckt säger de att sänkningen för ungdomar är något man inte riktigt kan uttala sig om. För det behöver man betydligt . Det har vi hört från tidigare. Då vill jag jämföra ungdomsarbetslösheten i de två länen en gång till: I var arbetslösheten bland ungdomar mellan . , det vill säga när alliansen styrde , var arbetslösheten bland dessa ungdomar . Arbetslösheten hade alltså sänkts betydligt. I län var det också en sänkning, från till . Utanförskapet för ungdomar som inte kommer in på arbetsmarknaden kostar samhället enorma summor, inte utan framgent, om ungdomarna inte får möjlighet att pröva sina vingar på arbetsmarknaden. Det är oerhört viktigt och angeläget för självförtroendet och för framtiden för en ungdom att faktiskt få ett arbete, och där måste och kan man tillskriva sänkningen av sociala avgifter stor vikt. säger också att det är viktigt att ha långsiktiga bedömningar, och man måste tydliggöra syftet med reformerna. Det håller jag verkligen med om, och det är väl något som alliansen i regeringsställning ska ta till sig av. Men det är också angeläget att titta på vad de här sänkningarna av sociala avgifter har gjort för företagen. Vilka företag är det som varslar ? Är det de företag som har använt sänkningen av de sociala avgifterna för att investera, för att göra sitt företag mer rustat för framtiden? Det får vi inte belyst i den här rapporten, och det är väl något som regeringen får ta till sig av och ta med . Med andra ord, herr talman, behöver med flera som har skrivit under reservationen inte vara oroliga när vi sänker den sociala avgiften ytterligare för ungdomar. Den stimulansen är oerhört viktig, bland många fler åtgärder, för att möjliggöra att arbetslösheten inte stiger så drastiskt som den skulle ha gjort om vi inte hade vidtagit den åtgärden. Oppositionen efterlyser också andra åtgärder, precis det som alliansregeringen tar till sig, det vill säga att införa nya möjligheter inom utbildningen, till exempel ökade satsningar på lärlingsutbildning, där vi har vidtagit många åtgärder, och att flytta de utbildningsplatser som finns på universitet och högskolor till de områden i landet där de behövs som mest. Jag avstyrker reservationen och yrkar bifall till utskottets förslag till beslut vad gäller redogörelsen från . 129 (): Vi debatterar redogörelse om hur sänkta sociala avgifter kan slå. De har granskat och kommenterat effekten av tre sänkningar av sociala avgifter, som vi har hört. Den första, som den socialdemokratiska regeringen genomförde 1997, var riktad mot mindre företag. hävdar jag är inte man att avgöra om de har rätt att den har gett liten effekt på sysselsättningen. Socialdemokraterna själva röstade ju för att få tillbaka den sänkningen när alliansregeringen avskaffade den. Samma sak säger man om den regionala sänkningen för Norrlandslänen. Den har kanske gett en viss effekt på kort sikt, men mindre på lång sikt. Inte heller där vill jag säga om det är rätt. Det finns säkert olika tolkningar av detta, om man talar med nationalekonomer och andra. Eftersom och Socialdemokraterna citerade den här kritiken blir naturligtvis frågan: När kommer ert förslag om att ta bort sänkningen av sociala avgifter, alltså minskningarna av arbetsgivaravgifter i Norrlandslänen? Jag tror ju att det vore en väldigt dum åtgärd att minska det här underlättandet att anställa människor när vi har en ekonomisk världskris av det värre slaget som påverkar . Sedan säger också i sin intressanta redogörelse att mer riktade sänkningar kan få en annan effekt och att man inte riktigt kan bedöma hur de slår. Alliansen har gjort ett antal riktade sänkningar av arbetsgivaravgiften. En av dem är just sänkningen av avgiften för att anställa ungdomar som genomfördes och där vi nu har beslutat att både höja åldern med och dessutom göra sänkningen kraftfullare. Enligt ledde förra årets sänkning faktiskt till att 12 100 ungdomar fick jobb. Det var en följd av sänkningen av arbetsgivaravgiften. För mig är det ingen obetydlig siffra. För oss alla är det väl svårt att veta för hur många av dessa ungdomar det kanske hade dröjt innan de kommit in i arbetslivet, med allt vad det kan innebära. Det finns ju många teorier bland nationalekonomer om hur skatter och avgifter påverkar arbetsmarknaden. Det är alltid svårt att säga att det finns något definitivt vetenskapligt svar på allting. Men min grundinställning, utan att kandidera till i nationalekonomi, är ändå att höga skatter och avgifter på arbete gör det svårare att skapa fler jobb och mer företagande. Arbete är någonting som är bra för landet. Därför ska det också löna sig att arbeta. Det sade när han i motsats till mig fick . I dagens läge, med hotande arbetslöshet och nedgång i produktionen, måste det vara mycket viktigt och riktigt att pröva olika sätt för att göra det lättare och billigare att anställa människor. Inte minst det som påpekar, att sådana här sänkningar kan få stor effekt på kort sikt, måste ju vara tänkvärt när vi står med en hotande världskris, som ännu så länge i varje fall bara blir värre och värre världen över. När alliansregeringen tillträdde 2006 hade vi rekordmånga människor i utanförskap i . Det var många arbetslösa, förtidspensionerade, långtidssjukskrivna och så vidare. Sedan ägde en fantastisk scenförändring rum. Antalet nya jobb steg på ett sätt som vi inte kan hitta motstycke till i historien. Det var en mängd åtgärder som vidtogs. Det var uppmuntran och hjälp till rehabilitering efter sjukdom. Det var uppmuntran till jobbsökande efter arbetslöshet. Det var en allmän sänkning av arbetsgivaravgifterna som beslutades som bara den sparade åt kommuner och landsting när de ville anställa människor till omsorg, vård och skola. Med jobbavdraget har flertalet heltidsarbetande fått lägre skatt. En viktig del i den här jobbpolitiken har också varit att stimulera jobben genom riktade sänkningar av arbetsgivaravgifterna: nystartsjobb för arbetslösa, nyfriskjobb för långtidssjuka, instegsjobb för invandrare och som sagt sänkt arbetsgivaravgift för ungdomar. I motsats till de plusjobb som den gamla regeringen ibland körde med är det här riktiga arbeten som ger trygghet och som ger poäng för semester och pension. Skatteavdrag för hushållsnära tjänster, som vidgas, är en annan sådan åtgärd som kommer att verka stimulerande till att det kommer nya jobb. konstaterade att åtminstone av alla de här nya jobben direkt kunde härledas till politiska beslut. Det är ganska mycket. Det handlar om ungefär 150 000 jobb. När den stora finanskrisen kom med stormsteg , efter lite varningar , hade ett väldigt bra utgångsläge: låg arbetslöshet, låga sjukskrivningstal och överskott i statsfinanserna. Därför har vi också haft möjlighet att fatta beslut om ett antal extra satsningar, utanför den väldigt expansiva höstbudget som antogs. Det är tack vare den lyckade jobbpolitiken som vi har kunnat göra de här extra satsningarna på aktiv arbetsförmedling, fler platser i yrkesutbildning, lärlingsutbildning, vuxenutbildning och så vidare samt extra miljarder till vägar och järnvägar. Särskilda insatser även för fordonsindustrin har det reserverats pengar till. I det här paketet av satsningar kan vi naturligtvis också se den extra sänkningen av arbetsgivaravgiften för unga som oppositionen angriper så hett. Vi vet att det är viktigt att få in en fot i arbetslivet, och vi vet att det kan vara förödande för en ung människa att gå länge och vänta på arbete.