prot · GX0918 · 2009-10-21 00:00:00 — Utmaningarna har växt med tanke på den finanskris som vi gärna vill tro att vi har bakom oss men som vi fortfarande befinner oss tämligen mitt i. Det här har påverkat särskilt de baltiska staterna, som i och för sig kanske inte är inräknade i men ändå i allra högsta grad är ett närområde. De baltiska staterna är oerhört hårt drabbade, och vi är som alla vet involverade i olika saker och ting på olika sätt just i . bekymmersamma ekonomiska situation har vi också kunnat följa på nära håll. I många olika sammanhang pratar vi om att hela ska leva, och det tycker jag är viktigt och bra. Jag tycker dessutom att det är viktigt att hela ska leva. Det är många faktorer som påverkar eller snarare måste samverka för att det här ska fungera bra. Här vill jag speciellt uppehålla mig vid möjligheten till gränsöverskridande arbetsresor, alltså pendling. Jag tycker att det är en viktig fråga. Vi vet alla vilken trafik det är i , då säkert mer än 20 000 personer gränspendlar till jobbet. I är det runt 50 000 svenskar som får sin utkomst. Jag tänker också, fru talman, ta mitt eget hemlän, , som exempel. Jag tror att det ser likadant ut i och längre norrut i längs gränsen mot och i . Här finns ett stort antal människor som bor på ena sidan landgränsen och arbetar på den andra sidan. Även om vi har sett en ganska stor avfolkning vet jag att det är många små byar och samhällen som skulle vara än mer avfolkade om inte den här möjligheten till arbetspendling fanns. Därför är det viktigt att vi tillsammans med övriga nordiska länders politiskt ansvariga fortsätter vårt arbete för att underlätta och få bort alla hinder för arbetspendlingen, allt återstående byråkratiskt krångel och alla snubbeltrådar som kan finnas. Vi ska i stället få en praktisk hantering av dessa frågor, bland annat en lagstiftning när det behövs, som har sagts här tidigare, socialförsäkringar och skatter så att det fungerar enkelt för den enskilde individen. När det gäller just de här frågorna, och naturligtvis många andra, tycker jag att det är riktigt bra att vi har som ett viktigt forum för nordiskt samarbete och framåtsyftande diskussioner. Jag har väldigt svårt att förstå att man från moderat håll vill ta bort , men jag är nöjd med att vi i utrikesutskottet är överens om att har en viktig funktion att fylla och förstås ska finnas kvar och att motionerna om avskaffande därmed avslås. Jag har pratat en hel del om möjligheterna till arbetspendling, och jag vill gärna tillägga, fru talman, att jag tror att än mer ses som en gemensam arbetsmarknad än vad som kanske är fallet . Det kommer att vara viktigt att vi har en rörlig arbetskraft som utifrån pensionsavgångar, efterfrågan på olika yrkesgrupper, olika satsningar på olika områden och i olika länder enkelt kan röra sig fritt i , bo tillfälligt, ta jobb och så vidare. Om inte det här kommer att fungera bra, eller snarare ännu bättre än , tror jag att vi kommer att få problem med att rekrytera arbetskraft när alla 40-talister och flertalet av 50-talisterna har gått i pension. Vi kommer förstås också att behöva arbetskraft från många andra länder för att kunna upprätthålla både privat och offentlig sektor, men då är det extra viktigt att vi har fått bort alla hinder för nordbornas rörelse över gränserna. Jag ska inte bara prata om problem och frågeställningar som finns kvar att lösa, utan jag vill också peka på ett alldeles strålande bra exempel på samarbete över landgräns när det gäller både arbetskraft och marknadsföring, och för all del gemensamma påtryckningar för att förbättra kommunikationer och infrastruktur. Då tänker jag på samarbetet mellan de stora hotell- och skidanläggningarna i i och norska Trysilområdet. Enbart är under högsäsong som en medelstor svensk stad med ett befolkningstillskott på mellan 50 000 och 70 000 personer. Var och en förstår säkert att upptagningsområdet för både permanent och extra arbetskraft måste vara ganska stort från olika håll i förstås, men också att väldigt många från kommer och jobbar i och att svenskar åker över och jobbar i Trysil. Vi måste ha ett bra samarbete när det gäller fjällräddning, viss sjukvård och polis, för att ta ytterligare exempel. Vi jobbar också med en utveckling av kommunikationerna som är nödvändig och viktig, inte minst med tanke på att det finns både möjlighet till och planer på ytterligare expansion i området. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att och det nordiska samarbetet nog har ett stort och viktigt berättigande. Ju mer man åstadkommer i de politiska rummen, desto positivare är det för utveckling och befolkning. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 130 HANS (): för mig är inget abstrakt begrepp utan innehåll eller endast en samling stater och landskap i en världsatlas. Det är en levande gemenskap bestående av en mängd platser som länkats samman av gemensamma traditioner, en delad historia, ett språkligt träd med många grenar samt utmaningar . för mig är alla människor, små byar och stora städer. Det är , nedtecknat av eller , där älven inte är något som delar och skiljer åt utan något som knyter samman. Det är där i sina minnesböcker återkommer till hur norska motståndsmän under tog sig genom skogarna mellan länderna och där det finns en särskild koppling mellan det norska och det svenska. Det är min egen där ligger på andra sidan med en fast förbindelse mellan och och förhoppningsvis en kommande lika fast förbindelse mellan och . Där från den skånska sidan går det att blicka mot med sitt i vilket kända prins vankade fram. eller inte , det är frågan. var senast hade att behandla en skrivelse från den svenska delegationen vid . Låt mig därför som ledamot få fästa uppmärksamheten på några saker som sagts och gjorts och säga lite grann . Det handlar om områden där det danska, norska och finländska går in i det svenska. Det handlar om en praktisk vardag. Därför är det en smula kuriöst för alla dessa människor, och även för mig, att detta är en del av utrikespolitiken. Det är ett betänkande från utrikesutskottet som behandlas just nu i kammaren. För , för och för är inte detta på något sätt UD utan en del av det dagliga livet. Låt mig först återknyta till det arbete mot olika former av gränshinder som sker. Det har inrättats ett organ med en representant från varje land. Det jobbas metodiskt för att försöka ta bort fåniga regler och detaljer som sällan har någon riktig praktisk nytta men irriterar enskilda medborgare. Just kampen mot gränshinder har en särskild nordisk dimension. En del kritiker mot det nordiska samarbetet lyfter gärna fram EU, men jag tror att det som kan vara krångligt för 10 000 eller 15 000 personer i och enklare kan hanteras av ett samarbete med 25 miljoner medborgare än av ett med 500 miljoner medborgare. Därför behöver vi både EU och , både fokus på de stora och övergripande frågorna och på de mindre detaljerna. I skrivelsen räknas åtta exempel på förenklingar, och därmed förbättringar, i närtid upp. Några har nämnts här redan. Det har blivit enklare för danska körskollärare bosatta i att förnya sitt körkort i , som nämnde. Det har blivit lättare för den som inte är svensk medborgare att få ett . Danska medborgare har möjlighet att köra dansk firmabil i . Och det ska bli bättre gränsregional statistik. Det är stort och smått om varandra. För oss i är det också viktigt att bära med oss beslutet från session i om att vi inte bör införa ny lagstiftning eller anta EU-regler vilande på samma direktiv som ändå blir olika i länderna. Det behövs samordning och koordinering. En annan fråga som drivits både av min partigrupp i och av rådet självt är behovet av ökat polisiärt samarbete. Det har också kommit svar från regeringarna om att det går i den här riktningen. Jag tycker att det är bra. är det för årets session i , som flera redan har påpekat, bland annat . Tillsammans med några andra moderater har jag motionerat om ett uttalande om nolltolerans mot narkotika i . Av en mängd skäl hoppas jag att kunna berätta för att denna formulering antagits. Det finns anledning att uppmärksamma hoten. För någon dag sedan kunde man i radio höra ett reportage där tullen funderade på vilka ytterligare krafttag som kan tas mot heroinet och dess vägar in i . I finns det politiska krafter, än så länge lokalt på vänsterkanten i , som på fullt allvar talar om behovet av en liberalisering och legalisering av narkotika. En legalisering i skulle allvarligt påverka , särskilt och . Från svensk sida har också mycket tydligt markerats mot den droghandel som förekommit i stadsdelen . Vi i påverkas mycket av varandra. Droghandeln blir alltmer gränslös och så även de kriminella nätverk som ägnar sig åt narkotika, illegal vapenhandel samt människohandel, trafficking. Jag har också vid tidigare Nordendebatter återvänt till alla fåniga avgifter som finns nordbor emellan. Jag har hänvisat till Dankort i och möjligheten att ta ut en extraavgift i samband med köp. I brev till den danska regeringen har jag undrat om inte detta är att betrakta som gränshinder, om inte formella så i alla fall reella. Och jag fick svar. Det erkänns att detta kan vara en svårighet och att Konkurrencestyrelsen granskat avgifterna. Som ett resultat av detta har den högsta nivån sänkts från från . Det är glädjande att avgifterna sjunker, men ingen kan vara riktigt nöjd förrän de är helt borta. Även om den danska regeringen inte vill ändra lagstiftningen kommer jag att fortsätta att ställa frågor och driva opinion för att underlätta för gränshandel och utbyte. kan bli mycket pengar och är enligt mitt tycke ett gränshinder. Vid förra årets session i genomfördes dagen före en diskussion om den nordliga dimensionen. Den kom till viss del att handla om och , och så även höstens som genomfördes i . Inom det nordiska samarbetet finns det anledning att öppna för tidigare stängda frågeställningar som exempelvis försvars- och säkerhetspolitik samt migration. Detta är gemensamma utmaningar för oss. Det finns också en koppling till energiförsörjningen som delvis kommit att ställas på sin spets då nu den danska energimyndigheten gett klartecken till en gasledning på . Det handlar om en strikt juridisk koppling, men ingen kan förneka att ärendet har fler dimensioner än så som verkligen berör oss i och . Med en utomståendes ögon är stabila välfärdsländer. Tre av de fem nationerna är konstitutionella monarkier. Det är två ting som vi finner ganska självklara men som inte kan sägas vara det i ett större perspektiv. Majoritetsreligionen, en evangelisk-luthersk kyrka, är en utpräglad minoritetshållning utanför med undantag för vissa områden i . Det vi nordbor finner ganska normalt och allmänneligt är i andras ögon speciellt, unikt och exotiskt. Jag tror att det är dessa erfarenheter som borde vägleda oss i arbetet med att främja den nordiska dimensionen och vårt sökande efter relationer med vår omvärld. Vad lär oss vår historia? Vad säger våra traditioner? Låt mig peka på tre, i mitt tycke, viktiga omständigheter, nämligen ett öppet samhälle, historiens närhet och fredens idé. Jag tror att den nordiska dimensionen, det gemensamma, i relationer med andra länder och organisationer baseras just på dessa vägledande principer. Vi söker vänskap och samarbete runt med insikt om det öppna samhällets principer, om att historien är närvarande och om freden som princip vid konfliktlösning. Det gör att slag och skott riktade mot fria medier också alltid är riktade mot oss. Historia ska användas som en tillgång och aldrig som en bortförklaring. Vi som små stater känner alltid igen oss när andra mindre stater blir angripna i en väpnad konflikt. Detta måste vi som ett samlat också våga säga till och oberoende av var vi möts, om vi möts som företrädare för , som representanter för regeringar, som delegater vid eller vid studiebesök. Avslutningsvis noterar jag att det finns en socialdemokratisk motion om att omförhandla skatteavtalet med . Det är en bra idé. Problemet för Socialdemokraterna är att det nuvarande gällande avtalet ingicks med som finansminister, och som bekant måste man vara två för att dansa, vare sig det gäller finsk tango eller dansk vals på . Jag har frågat olika representanter för om de vill omförhandla det Ringholmska avtalet. Det kan man fundera på. Låt mig dessutom berömma miljöpartisten för hans mycket sympatiska framställan av i . Så även som jag uppskattar som president och delegationsledare. Det kan dock noteras att vi inte har någon från här i salen. Det gör att oppositionen inte kan sägas vara fulltalig. kan konstateras att det finns de som vill avskaffa , men de har inte anmält sig till debatten, och de finns inte heller här i kammaren. Intresset verkar inte vara så väldigt djupt. Förhoppningsvis gäller det mer för detta meningsutbyte än för som sådant. är inget abstrakt begrepp. Det är vårt hem på jorden. 131 (): Jag vill också ta det här tillfället i akt och lyfta upp viktiga Nordenfrågor. Jag väljer framför allt det miljö- och klimatarbete som sker i , i och inte minst i det utskott där jag har min hemvist, miljö- och naturresursutskottet. Ett av de viktigaste områdena för ett globalt samarbete är miljö- och klimatförändringarna. Jag uppskattar därför att tillsatte en nordisk samverkansgrupp, den nordiska COP15-gruppen, vars huvuduppgift är att bidra till ett gott resultat vid klimattoppmötet i . Gruppen arbetar mest med att skapa informella möten mellan chefsförhandlare i de nordiska länderna och särskilt inbjudna nyckelpersoner. Man vill också genom sitt arbete visa att har en tydlig ambition att vara pådrivande i förhandlingsarbetet, inte minst mot bakgrund av att är värd för toppmötet och är ordförandeland. , fru talman, har varit i fokus under ett stort antal år med den övergödningsproblematik och den fiskeriproblematik som finns. Ett nordiskt fiskeripolitiskt samarbete i ljuset av den igångsatta revisionen av EU:s fiskepolitik är angeläget. Samverkan och möten också med har skett, vilket givetvis är nödvändigt. Vi har med gemensamma krafter i stärkt musklerna för Helcoms arbete med den Östersjöplanen och skjuter nu gemensamt på för att Baltic Sea Action Plan ska kunna bli framgångsrik. Miljö- och naturresursutskottet har arbetat för en nordisk kraftsamling för att rädda fiskbestånden. Vi har arbetat för en miljöpolicy för och , en nordisk artdatabas och samnordiska rovdjursfrågor. Det är rovdjursfrågor som har varit aktuella här i kammaren under . Jag ser för egen del fram emot den kommande sessionen när bland annat miljöpolicyfrågorna kommer att behandlas. Miljö- och naturresursutskottet har också bidragit med synpunkter på de nordiska miljöministrarnas miljöhandlingsprogram, det som ska gälla och som kommer att handla om både hav, kust, klimat, luft, biologisk mångfald, hållbar konsumtion och produktion men också om kemikalier. Bara för att nämna något är just kemikaliesidan en oerhört angelägen fråga där de nordiska länderna tillsammans har drivit på inom EU och har stor kunskap och stor trovärdighet, och här har vi mycket att ge i samarbetet med EU. Utskottet lyfte också i samband med att vi gav synpunkter på handlingsprogrammet fram vikten av att samverka även med nordvästra . Vi lyfte fram vikten av att ha samverkan med allmänhet och intresseorganisationer. Slutligen, fru talman, vill jag nämna ett annat viktigt initiativ som också handlar om nordiskt samarbete vad gäller klimatforskning och energiinnovationer, systemlösningar och rena bränslen. Här finns många områden där vi verkligen ska ta vara på varandras kunskap. Vi har många forskare, och det gäller att samordna resultaten och arbetet men också att vi tar vara på våra olika näringsliv så att vi använder krafterna gemensamt. EU har ett forskningsinriktat program med de nordiska länderna där man för del har bidragit med . Nordisk samverkan kan göra skillnad på många områden. Jag har lyft fram miljö- och klimatområdena, och andra ledamöter här har lyft fram andra områden, men samfällt kan vi tillsammans, i samarbete med , i och i de respektive utskotten göra skillnad. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 132 (): när vi diskuterade här i kammaren, med lika stort engagemang från ledamöterna som , pratade jag mycket om . Det ska jag göra , för det har vi ju ett särskilt betänkande om. Ni får alltså ge er till tåls innan ni får lyssna på det. Av utskottets betänkande framgår att det har vidtagits en del åtgärder i för att underlätta integration och pendling. Men det räcker inte. I pendlar 30 000 människor över gränsen vilket ger 2 miljarder i skatteförluster. kommun drabbas hårt, men alla andra svenska kommuner drabbas också eftersom får en stor del av vårt svenska skatteutjämningssystem. Bidragen från det systemet hade varit lägre om alla som bor i hade betalat skatt. De bor där och får del av all kommunens service i form av skola, daghem och så vidare. Det här skatteavtalet som vi har hört talas om är orättvist och måste kunna omförhandlas. Det är naturligtvis positivt med den parlamentariska kommitté som är tillsatt , men det brådskar eftersom arbetspendlingen ökar mer och mer. Jag är väl medveten om att avtalet kom till 2003 under en socialdemokratisk regering, men det har flutit mycket vatten i . är det stod färdig. Med ökad trafik sker en snabbare återbetalning än i de ursprungliga beräkningarna. Men avgifterna är fortfarande för höga, och många viktiga aktiviteter som kulturutbyte, utbyte mellan skolor och vänorter, mellan idrottsföreningar och ungdomsidrott och så vidare blir inte av på grund av de höga broavgifterna. Även här i har vi gränshinder. När jag sätter mig på tåget hemma i där jag bor och kliver av för att träffa mina kolleger i det danska har jag helt plötsligt gjort en utlandsresa, och då blir det väldigt komplicerat när man ska skriva reseräkning. Det slutar i regel med att man betalar resan själv. Det är kanske en bagatell i sammanhanget, men det visar ändå att vi har mer att göra när det gäller vårt synsätt på det nordiska samarbetet och integrationen. Det finns många fler exempel som man skulle kunna nämna som kvarstående problem i , men jag hoppas att finansministern tar itu med det här skatteavtalet, starkt pådriven av vår samordningsminister. vidgas även utmaningarna när Östersjöstrategin ska genomföras, för en blomstrande kräver lösningar på hindren för rörligheten. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 133 (): Jag vill gärna inleda med att säga att detta med att vara engagerad i de nordiska frågorna känns modernt. Det känns som att vi hamnar i diskussioner och i beslutsfattande som faktiskt har stor betydelse både för landet och för landets invånare. Vi som av olika skäl är engagerade i det nordiska samarbetet brukar ofta lyfta fram passfrihet och andra historiska beslut för att visa på vikten av det nordiska samarbetet. Men jag menar att både regeringens skrivelse och berättelsen från svenska delegation på ett tydligt sätt visar att det nordiska samarbetet kan motivera sin existens på ett högst påtagligt sätt genom alla de aktiviteter och faktiskt kloka beslut som fattas även i nutid. Visst ska all verksamhet som bedrivs inom dessa väggar och inom väggar utvärderas och omprövas precis som all annan verksamhet, men jag hävdar att det har skett en successiv utvärdering och förändring av verksamheterna. Det som egentligen har varit den stora styrkan med det nordiska samarbetet är att vi har haft förmågan att ständigt uppdatera vår verksamhet och vara moderna, att ständigt ha en djup folklig förankring och att ständigt arbeta med frågor som människor känner igen sig i. Att vara en del av detta samarbete mellan de fem nordiska länderna och de tre självstyrande områdena är, fru talman, en förmån som jag hade hoppats att fler skulle ta del av. Tyvärr är det dock många i vårt samhälle privatpersoner, företag och organisationer som tar klivet förbi det nordiska samarbetet och ser ut över ett utvidgat och menar att det är där framtiden ligger, att det är i ett utvidgat europeiskt samarbete som vi kan finna alla svar på de komplicerade frågor vi har och kommer att få i samhällsbygget i den globaliserade värld vi lever i. Så är kanske fallet. vill jag nog med emfas hävda att ju mer omfattande det europeiska samarbetet blir, ju fler länder som vill vara med i detta projekt, desto viktigare blir vårt samarbete och andra regionala samarbeten i . Vi ser det inte minst i södra där många länder eftersträvar ett utökat regionalt samarbete och därför med beundran i blicken vänder sig mot oss i norr och frågar: Hur lyckas ni med detta? Vad är den hemliga koden för att framgångsrikt lyfta fram en gemensamhet som tar hänsyn till varje enskilt lands särart? Därför är jag, fru talman, helt övertygad om att det nordiska samarbetet är modernt. Jag är helt övertygad om att vi små länder och självstyrande områden här uppe i norr har ett oerhört mervärde i det att vi har samarbetat när vi löst gemensamma problem vid våra gränser, när vi funnit nya vänner och affärsbekanta och när FN utsett en ny medlem i säkerhetsrådet. Och allt detta har vi gjort med en liten glimt i ögonvrån. Vi kan ju inte hävda att vi fullt ut älskar varandra när vinner eller när vi spelar avgörande kvalmatcher i fotboll mot . Men, fru talman, när detta väl är sagt måste jag tyvärr konstatera att det även i årets motionsflora finns en moderat motion som vill avveckla det nordiska samarbetet. 25 vilsna moderater står som undertecknare av en motion som mynnar ut i att vi på ett minst lika kraftfullt sätt kan jobba för de nordiska frågorna i våra nationella utskott, varför vi ska avveckla . Man betecknar som en intern nordisk samtalsklubb. Av dessa 25 moderata ledamöter är i varje fall två ersättare i den svenska delegationen i , något för mig ytterst märkligt. Om man nu hävdar detta har man enligt min mening inte förstått det minsta av vad ett samarbete betyder i mervärde både kunskapsmässigt och, främst, resultatmässigt. Visst är det anmärkningsvärt att medlemmar i den svenska delegationen arbetar i denna riktning. Jag ställer mig naturligtvis frågan om man då arbetar med rätt fokus i tankarna. Jag menar också att det är högst anmärkningsvärt att både moderata ordförande och fyra av kulturutskottets moderata ledamöter och ersättare står som undertecknare av en motion som menar att samarbetet i ska läggas ned. Det nordiska kultursamarbetet är trots allt en av grundpelarna i detta regionala samarbete. Tillsammans kan de nordiska länderna nå långt mycket längre än varje land för sig. 2008 var det år som hade ordförandeskapet i , och jag vill ärligen säga att jag tycker att regeringen gjorde ett hyfsat arbete. Jag tycker att man haft en hyggligt öppen attityd i sitt programarbete även om jag som oppositionspolitiker hade velat ha mer inflytande. Men sådant är livet. påverkar man och det får genomslag. är det som att prata med en vägg. Det var dock, som sagt, en hygglig process där jag nog tycker att den svenska delegationen blev välinformerad. Innehållsmässigt var ordförandeprogrammet också hyggligt och bidrog till en mängd goda aktiviteter. Det som bekymrade mig mest var två saker. Det var dels det som kallas globaliseringsinitiativet, som statsministrarna tog initiativet till i Punkaharju men som på ett påtagligt sätt har bäring på den förda politiken , dels det löftesbrott som den svenska kulturministern stod för i budgetarbetet 2008, som ordförande i . För mig är det helt obegripligt att man när man formar den nordiska budgeten begär att vi parlamentariker ska acceptera stora neddragningar i den pågående verksamheten och i princip in lämna besked om en acceptans för att finansiera globaliseringsinitiativet. Det arbetssättet är helt främmande i det nordiska samarbetet. Historiskt bygger det ju i någon mening på ett förtroende mellan ministrarna å den ena sidan och oss parlamentariker å den andra. Men det dåliga hanterandet av budgeten har trots allt lett fram till en mer transparent process när vi medverkat i budgetprocessen.