prot · GX0937 · 2009-11-25 00:00:00 — För många av oss som varit ute och jobbat är den fortfarande obegriplig, men vi är i alla fall glada att vi får semester och semestertillägg. Tyvärr är inte de förenklingar som regeringen föreslår särskilt bra ur löntagarnas synpunkt, framför allt inte för dem som kanske mest behöver samhällets stöd, det vill säga personer som är långtidssjukskrivna eller har fått en arbetsskada. För dem innebär förslaget stora försämringar, och jag är därför mycket nyfiken på att höra hur den borgerliga majoritetens företrädare kommer att förklara det. Än en gång slår man nämligen på dem som står längst bort från arbetsmarknaden och riskerar mest i samhället. När vi kom till delade ut broschyrer där de på ett enkelt sätt förklarar vad förslaget innebär: lägre semesterlön per dag, långtidssjukskrivna förlorar 13 och arbetsskadade . Det är tre mycket viktiga påpekanden. Som vi kan se i betänkandet hafsar utskottsmajoriteten bara förbi det och verkar inte uppmärksamma denna försämring av semesterlagen. I stället använder man allmänna formuleringar, vilket vi hört tidigare talare ta upp, om att man kanske inte tror att arbetsgivare kommer att välja den vägen och så vidare. Det är ganska illavarslande att utskottsmajoriteten berett och behandlat ärendet så dåligt. Det svåra med förslaget är också att de beräkningsgrunder som antas i många fall måste anses vara högst tvivelaktiga. I går diskuterade vi ett förslag om arbetslöshetskassorna och det statistiska underlaget. Jag hade önskat att majoriteten hade använt lite bättre statistiskt underlag i det här ärendet. Att säga att vi ska ha en genomsnittlig löneökning på är inte troligt. Det är ett svårt antagande att göra. Då har man inte tittat på de olika grupper som finns i samhället. Jag tror att det är farligt och kommer att allra hårdast drabba de personer som är mest utsatta. Det gäller framför allt lågavlönade, LO-kvinnor och andra grupper i samhället som haft den minsta löneökningen . Därför tror jag inte att det är rimligt att sätta nivån . Med detta vill jag yrka bifall till den gemensamma reservationen från Socialdemokraterna, och avslag på propositionen. I detta ärende instämde () och (). 5 (): Det vi ska besluta om är arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 4, En förenklad semesterlag, m.m. Förslaget innebär att semesterlagen förenklas i sak, språkligt och redaktionellt. Bland annat införs en ny beräkningsregel för semesterlön, rätten till semesterledighet även vid kortare anställningar, semesterledigheter och oregelbunden arbetstid samt beräkning av semesterlön för sparad semester. Vi stärker semesterrätten för dem som har svag ställning på arbetsmarknaden, och vi förenklar för företagen så att deras administrativa kostnader ska minska. Betänkandet innehåller en ny beräkningsregel för semesterlön, sammalöneregeln, som införs parallellt med procentregeln. Sammalöneregeln införs för arbetstagare med fast lön. Arbetsgivare har även möjlighet att välja att tillämpa procentregeln för arbetstagare som har fast lön. Procentregeln, som gäller för beräkning av semesterlönen, innebär att semesterlönen beräknas till av lönen under intjänandeåret. Dessa räknas fram med hänsyn till att den semesterlön som utbetalats under intjänandeåret inte räknas med. Sammalöneregeln bygger på att ordinarie lön betalas ut under semesterledigheten samt ett semestertillägg. Semestertillägget är framräknat med hänsyn till en genomsnittlig löneökning och har då landat på . De tio åren bygger självklart på både goda och dåliga år. Det är alltså fråga om en genomsnittlig löneökning. Vi tror att den kommer att fortsätta även framöver. Tilläggets storlek innebär att semesterlönen så långt det är möjligt blir lika oavsett om semesterlönen beräknas enligt procentregeln eller sammalöneregeln. Sammalöneregeln är avsevärt enklare och kommer att kunna tillämpas av det stora flertalet arbetstagare, men den är inte tillämpbar på alla. Därför kvarstår även procentregeln. På samma sätt som kommer det att vara möjligt att avvika från beräkningsreglerna genom kollektivavtal. Den stora delen av arbetsmarknaden är styrd av dem. Därför är det underligt att inte höra något från oppositionens sida om vilken betydelse de har. Utöver detta stärker vi ställningen för de svagaste på arbetsmarknaden. Korttidsanställda, hemarbetande och så kallade okontrollerade arbetstagare kommer att få samma rätt till semesterledighet och semesterlön som övriga arbetstagare. För dem som har anställningar kortare än tar vi bort regeln att semesterlön presumeras att ingå i lönen. Det kommer alltså att bli tydligt att de har rätt till semesterersättning. Arbetstagare med deltid eller oregelbunden arbetstid kvinnor får rätt till lika lång ledighet som heltidsarbetande eller arbetstagare med regelbunden arbetstid. Semesterlön för sparad semester beräknas på samma sätt som för ordinarie semester. För arbetstagare som har flera anställningar som följer på varandra hos samma arbetsgivare ska anställningarna i semesterhänseende räknas som sammanhängande anställning. Frånvaro på grund av sjukdom eller arbetsskada upphör att vara semesterlönegrundande när en arbetstagare varit helt eller delvis frånvarande från arbete under ett helt intjänandeår utan längre avbrott i frånvaron än , precis som oppositionen har påpekat. Det vi gör i stället är att stärka rätten till betald semester när arbetstagare återkommer i arbete efter en längre sjukfrånvaro. De här reglerna ska träda i kraft , med en övergångsbestämmelse att de nya bestämmelserna ska tillämpas första gången på frånvaroperioder som påbörjas efter ikraftträdandet. Det är förbättringar och förstärkningar i både skrivningar och förslag för dem som har svagast anknytning till arbetsmarknaden. De korttidsanställda, de hemarbetande och de okontrollerade arbetstagarna, de som normalt inte övervakas utan tidigare själva förväntats planera in nödvändig ledighet, får nu samma rätt till semesterledighet och semesterlön som övriga arbetstagare. För dem med kortare anställningar än tar vi bort den regel som säger att semesterlönen förutsätts ingå, så att det nu blir tydligt att även de som är anställda ska ha semesterersättning. De som jobbar deltid eller på oregelbundna tider får med den nya lagen rätt till lika lång sammanhängande semester som de som arbetar heltid eller på regelbundna tider. Det är ett förslag som gynnar många kvinnor som jobbar inom yrken med obekväma arbetstider eller deltid. För att underlätta uttaget av sparad semester kommer de dagarna att beräknas på samma intjänandeår. Det underlättar avsevärt för arbetsgivaren. Om en arbetstagare har flera anställningar som följer på varandra i nära anslutning ska anställningarna i semesterlönehänseende ses som en sammanhängande anställning. Det gör att man har rätt att ta ut semester och också semesterlön i samband med semesterdagarna i stället för att de utbetalas vid anställningens slut. I debatten som föregått dagens debatt i kammaren och som också har kommit från oppositionens företrädare har förslaget huvudsakligen kritiserats på två punkter. Den ena punkten är att förslaget slår mot långtidssjukskrivna genom att sjukdom inte är semesterlönegrundande . Det vi föreslår är att är semesterlönegrundande, inte två som . I stället förbättrar vi genom att man när man kommer tillbaka efter lång tids sjukfrånvaro ska ha rätt till betald semester. Det är mer i linje med lagens syfte att se till att man faktiskt får semesterledighet när man jobbar. Arbetsgivare betalar dubbla semesterlöner, dels till den sjukskrivne, dels till vikarien. Två utredningar, semesterlagsutredning samt den av den socialdemokratiska regeringen tillsatta , har ansett att den delen av systemet är väldigt krånglig att tillämpa eftersom arbetsgivaren då måste ha koll på arbetstagarnas frånvaromönster . Denna förändring hänger också ihop med den förändring vi gör inom sjukförsäkringen, där vi går in med tidigare och aktivare insatser med rehabilitering. Det finns också en övergångsregel som gör att ändringen berör sjukskrivningsperioder som påbörjas efter att lagen ska träda i kraft. De som har börjat med sjukskrivningsperioder tidigare kommer inte att omfattas. Den andra punkten som kritiserats är att den nya beräkningsgrunden skulle resultera i kraftigt sänkta semesterersättningar. Exempel som florerat före debatten om flera tusen är räknade på felaktiga grunder, dels på vad den gamla lagen ger, dels på hur lönestegringen påverkar . De beräkningar som ligger till grund för förslaget är framtagna för att ge så lika ersättning som två olika system kan göra. Sammalöneregeln grundar sig på löneutvecklingen med ett genomsnitt på . Poängen med förslagen är att göra en svårtillämpad lagstiftning mer lättillämpad. Med enklare regler blir det lättare för den enskilde att kontrollera semesterlönen, och det underlättar för arbetsgivaren att betala ut rätt ersättning. Semesterlönebestämmelserna är utformade så att det blir lika mycket i semesterlön i båda modellerna. Vi stärker semesterrätten för korttidsanställda och okontrollerade arbetstagare. För deltidsarbetande och dem med oregelbundna tider ger vi rätt till lika lång sammanhängande ledighet som för de andra. Vi stärker rätten till betald semester när långtidssjukskrivna kommer tillbaka i arbete. till helheten anser regeringen och utskottet att förslagen är väl balanserade. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. I detta anförande instämde () och (). 6 () replik: pratar om förenkling. Jag vill fortfarande påstå att det här förslaget är hafsigt och slarvigt genomfört. De allra tyngsta remissinstanserna , Företagarna och Arbetsgivaralliansen säger själva att det här inte innebär någon större förenkling. Det innebär inte att de administrativa kostnaderna minskar särskilt mycket. Att det skulle vara en förenkling vill jag påstå är helt fel. pratar om vissa förbättringar. Ja, det finns en del förbättringar i förslaget. Men varför ska man då behöva kompensera de förbättringarna med försämringar, framför allt för dem som verkligen har det svårt? Det gäller dem som är långtidssjukskrivna och dem som har råkat ut för en arbetsskada. Jag kan inte förstå poängen med det. ville att vi skulle kommentera det här med kollektivavtal. Det kanske är så att känner till att de här avtalen kommer att sägas upp nu och ska omförhandlas . Det är klart att arbetsgivarna nu ser sin möjlighet att sätta press på arbetstagarna. Har vi då en semesterlag som försämrar arbetstagarnas förutsättningar är det klart att arbetsgivarna kommer att använda den. Den kommer att bli ett golv i förhandlingarna. Man kan absolut inte påstå att den så kallade förenklingen stärker arbetstagarnas rättigheter. Snarare är det tvärtom. Detta försämrar de fackliga organisationernas möjlighet att förhandla. talar om den så kallade rehabkedjan, ungefär som att ett riksdagsbeslut innebär att vi inte kommer att ha några långtidssjukskrivna framöver. Men så är det ju inte. Det kommer vi att ha även fortsättningsvis, och det är de som drabbas hårdast. Jag skulle vilja veta varför det är de som ska drabbas av förslaget. 7 () replik: När det gäller förenklingen kan vi titta igenom förslagslistan och se att det finns bitar som självklart kommer att göra det enklare, till exempel när det gäller beräkningen av semester för det stora kollektivet arbetstagare på större arbetsplatser. Med ett sådant förslag som det om semesterlöner för sparad semester är det självklart en förenkling att inte behöva gå tillbaka till de sparade dagarna , 2005, 2006 och 2007 utöver den semester som ska beräknas på 2008. Självklart är det en förenkling att kunna använda endast en beräkning för semesterutbetalningarna. När det gäller kraven på förenklingar är det självklart så att man skulle ha önskat att det hade kunnat gå att komma ännu längre och göra ännu mer. Det är fortfarande så att det inte är den enklaste lagmassan eller textmassan med lagförslag. Men det är ändå så att vi tar ett steg i rätt riktning när det handlar om att förenkla. Kopplat till sjukförsäkringen kan vi se att det vi gör och som jag kan tycka borde ha varit gjort för länge sedan handlar om att se till att sätta in aktiva insatser i ett skede. Den förra regeringen använde i stället som metod att med automatik förtidspensionera i stället för att göra insatser för att ge möjlighet och rätt till rehabilitering och en chans att komma tillbaka till arbete. I det skiljer vi oss åt. Det är helt tydligt och klart att vi i stället vill stötta och hjälpa och göra de insatser som krävs för att man ska ha möjlighet att komma tillbaka till arbete, vilket tydligen står i motsats till Socialdemokraternas åsikt att det är rätt bra att förtidspensionera och se till att man ska leva på rätt låga ersättningar. Därför blir det också rätt naturligt och självklart att de förändringar vi gör i sjukförsäkringen följer med in i den här delen, där vi kommer att ha en ambition att göra insatser för att säkerställa att man inte ska behöva gå sjuk så . Jag får återkomma till de andra svaren i nästa replik. 8 () replik: Jag har fortfarande inte fått något svar på varför de arbetsskadade och de sjukskrivna ska drabbas av detta förslag, men det kanske jag får i nästa replik. pratar sig varm för hur viktigt det är att förenkla semesterlagen så att arbetstagarna och arbetsgivarna ska förstå det här. Det vore väl klädsamt om regeringen i så fall kunde ha samma ambitioner med a-kassan som man har med semesterlagen, så kanske det också skulle kunna bli lite enklare att förstå. säger att det ska göras starka insatser för de långtidssjuka. Vi kan titta på vad som kommer att hända . Drygt 50 000 utförsäkrade kommer in i a-kassan. Vi fick på ett utskottssammanträde för inte så länge sedan se en budget för Arbetsförmedlingen. Det har lagts 16 miljarder ytterligare till Arbetsförmedlingens budget. Av dem går 14 miljarder till aktivitetsstöd och a-kassa. Det finns för att ordna vettiga aktiviteter. Det kommer naturligtvis inte att fungera. Ni pratar om rehabilitering, men ni ser inte till att det finns resurser för rehabiliteringen. Det finns en gemensam EG-Dom, C-350/06 och C-520/06, som innebär att sjukledigheter syftar till tillfrisknande. De får inte utgöra hinder för intjänande av betald semester eftersom semestern syftar till rekreation och återhämtning. Regeringen har i många andra frågor som har varit till arbetstagarnas nackdel visat ett stort intresse av att följa utslag. I det här fallet verkar inte intresset av att följa utslaget vara lika stort. Jag skulle gärna vilja veta varför. Kan det möjligtvis vara så att regeringens politiska agenda styr hur man väljer att tolka och följa utslag? Kan jag få reda på varför sjuka och arbetsskadade ska drabbas så hårt av förslaget? 9 () replik: Lagens intentioner handlar om att ge rätt till vila och rekreation under arbetstid. Förslaget kommer att i stället stärka den intentionen. Drabbas gör den som inte får någon hjälp, säger jag. Vi både pratar rehabilitering och ser till att det finns pengar, till skillnad från tidigare regering. Vi ser till att den som har varit långtidssjukskriven får möjlighet att komma tillbaka till arbetet och få betald semester. När kollegerna går på ledighet ska man också kunna gå på ledighet. Där förstärker vi den delen. Vad som knappast nämns över huvud taget är att de med korttidsanställningar, jobbar deltid eller har oregelbundna arbetstider faktiskt får rätt till en sammanhängande semesterledighet. Jag kan tycka att det är olyckligt att oppositionen väljer att avstå helheten när det faktiskt handlar om förbättringar för dem som har svagast anknytning till arbetsmarknaden. Det är underligt. 10 () replik: Det råder inget tvivel om var den här regeringen och den borgerliga majoriteten har sina sympatier. De sjuka och de arbetsskadade har det tydligen för bra medan det är synd om arbetsgivarna. De har alldeles för stora administrativa bördor och uppenbarligen också alldeles för stora utgifter för de anställda som har slitits ut på sina arbetsplatser. Förkortningen av rätten till semesterersättning för sjuka och arbetsskadade motiverar man med att det är för krångligt för arbetsgivaren att hålla reda på uppgifter om sina egna anställda bakåt i tiden. har man infört den så kallade rehabiliteringskedjan utförsäkringskedjan. De som utförsäkras ska själva se till att plocka fram uppgifter om tidigare anställningar med arbetstider, frånvaro etcetera. Det ska de sjukskrivna som i utförsäkringskedjan ska förvandlas till arbetslösa ägna sig åt. Det är ett omfattande detektivarbete. Det är uppenbarligen inte en för stor administrativ börda för de människorna. Men den arbetsgivare som har en anställd som är sjuk eller har blivit skadad på arbetsplatsen ska alltså inte behöva bemöda sig om att plocka fram uppgifter om den anställda personen. På vilket sätt är detta en så stor administrativ börda för arbetsgivarna? Är det inte i själva verket så att det här bara är ett sätt att se till att arbetsgivarna får behålla lite mer av pengarna och slippa betala till sina förbannade anställda som uppenbarligen bara kostar pengar i och de borgerliga ledamöternas värld? 11 () replik: Det här var ett rätt talande inlägg från och . I deras program framskymtar att de gärna vill ta över ägandet i svenskt näringsliv inte i organisationen utan i alla företag runt om i landet. Någonstans handlar det om en syn på arbetsgivare som ändå ser till att en majoritet av svenska folket har ett jobb att gå till och finns med i en verksamhet som gör att vi alla är med och betalar skatt som kan gå till skola, vård och omsorg. I värld är de parasiter som bara ställer till oreda och därför är det bäst att ta över ägandet. Den delen blev tydlig i det här inlägget. Semesterlagsförändringen handlar om att ha en väl avvägd balans i frågorna. När det gäller de långtidssjukskrivna handlar det för semesterlön. Däremot har de i stället rätt till betald semester när de kommer tillbaka i arbete. I hela vår politik handlar det om att ge stöd, hjälp och möjlighet att komma tillbaka i arbete. Vi vill också se till att när man väl kommer tillbaka i arbete ska man också ha rätt till betald semester. Vi förstärker i den delen. Vi förstärker också i de andra delarna för dem som har korttidsanställningar, oregelbundna tider eller arbetar deltid rätten till sammanhängande semester. På totalen finns en väl avvägd och sammanvägd bild som är bra och som går framåt. Men om man i likhet med tycker att företagare inte är något som borde få existera kan man fundera på ingångarna i debatten. Det framskymtade i första repliken från . 12 () replik: Det är roligt att tar sig för att göra egna fantasifoster om vad pratar om i stället för att ta upp det förslag som hon försvarar. Det här handlar inte om synen på arbetsgivare i största allmänhet, utan det här handlar om rätten till semesterersättning för den som har blivit utsliten på sin arbetsplats. Den som har drabbats av en skada på sin arbetsplats får de facto en försämrad rätt till semesterersättning. Den som är långtidssjukskriven får en försämrad rätt till sjukersättning. Det är ett faktum! står här och framhåller att det i själva verket är en förbättring, men det är inte sant. En långtidssjukskriven förlorar 13 betalda semesterdagar. En arbetsskadad förlorar 25 betalda semesterdagar. Vem är det som behåller pengarna? Det spelar väl ingen roll om det är en ond eller god person som får behålla pengarna. Det är pengar som stannar kvar i företaget i stället för att gå till den anställda, som rimligen har gjort en viss nytta i företaget men som har slitits ut på arbetsplatsen. Det är vad jag vill ha sagt med mitt inlägg på den punkten. for efter att dessa regler, som försämrar för de sjuka och arbetsskadade, inte går att avtala bort i kollektivavtal. Det är tvingande regler som alla måste följa alldeles oavsett. Precis som sade innebär alla bestämmelserna sammantaget stora försämringar för många. De kommer naturligtvis att påverka förutsättningarna för att teckna bra kollektivavtal med bra förutsättningar för löntagarna att få semesterersättningar. Det här vet naturligtvis om, och det är också syftet med den borgerliga politiken, det vill säga försvaga löntagarnas ställning och försämra deras villkor. 13 () replik: Jag har inte sagt att det blir en försämring vad avser antalet dagar, utan det är fråga om en sänkning. Jag har inte påstått något annat. Däremot ska man när man kommer tillbaka i arbete ha rätt till betald semester. kan vi se att för arbetsgivarna, som i den andra repliken inte var så farliga, är det fråga om att ta in en vikarie för en sjukskriven eller arbetsskadad. Arbetsgivaren har att stå för lön och för semesterersättning också för vikarien. Semesterlagens intentioner handlar om att ge rätt och möjlighet till vila och rekreation från arbete. Då är det rimligt att betalningsansvaret följer den som är i arbete. Det går inte att avtala bort en bit. När jag talar om kollektivavtal handlar det om vilken regel som ska användas för att beräkna semesterlönegrunden. Jag kan också känna en viss oro över att det står här och säger är att de förbättringar som vi gör, både för dem som har kortare anställning än och för dem som jobbar deltid eller har oregelbundna arbetstider med rätten till sammanhängande semester, alltså många av dem som har en svag förankring på arbetsmarknaden, inte är värda någonting. och väljer att gå emot det här förslaget och säga att de inte vill ha det. Jag kan tycka att det totalt sett görs en sammanvägning av förenkling och förbättring, där vi också stärker dem som har den svagaste ställningen på arbetsmarknaden. Vi ser också till att det, även om det är begränsat, trots allt blir en förenkling. Det är ett steg i rätt riktning, även om jag tror att det kan behövas ännu mer längre fram. Därför, återigen: Jag tycker att det är ett väl balanserat förslag, och jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 14 () replik: Från sida applåderar vi alla förenklingar som är möjliga att göra för företagarna. Vi tror att företagarna är väldigt viktiga. Däremot har vi uppfattat när vi har varit ute och träffat företagarna att det inte är ändringar i semesterlagen som är det mest eftersträvansvärda som de lyfter fram för att förenkla regelverket bara som en parentes. Egentligen önskar vi att man kunde yrka på återremiss av det här. Det finns, precis som säger, en del godbitar här som gör det enklare och som gynnar vissa grupper. Problemet är att ni har lagt till stora försämringar för stora grupper. Det är de långtidssjukskrivna som får 13 förlorade semesterdagar, och det är de arbetsskadade som kan förlora . Det är kraftiga försämringar. Vi kan inte förstå att man måste göra de kraftiga försämringarna och i den andra vågskålen ha vissa förbättringar för vissa grupper som har en svag förankring på arbetsmarknaden. Det är där problemet ligger. Det är inte så att vi är emot att man förenklar den svåra semesterlagen, men man måste göra det utan att för den skull försämra avsevärt för vissa grupper som, enligt oss i oppositionen, behöver samhällets stöd som mest. Där är grundproblematiken. Därför tycker vi att man borde gå tillbaka, göra om det här och göra ordentliga förbättringar i lagstiftningen, för det är inte den mest efterfrågade förändringen av företagarna . Men jag tror att många skulle bli glada om vi om ett eller lade fram ett förslag som gjorde det enklare, utan att för den skull försämra för stora grupper. 15 () replik: Det var en väldigt intressant inledning. Jag skulle vilja höra de samtal som ni måste ha i er samarbetskonstellation, för det är lite olika ingång till arbetsgivarna från föregående talare och nuvarande talare, . Det ska bli mycket spännande att se hur ni får det att gå ihop. Godbitar, sade . Ja, godbitarna i det här är att vi stärker alla dem som har den svagaste ställningen på arbetsmarknaden. Det är korttidsanställda, med kortare anställningar än , som tydligt får rätten till semesterersättning som vi tar upp här.