prot · GW09119 · 2009-05-15 00:00:00 — stiger kostnaderna för a-kassan, och det är rimligt. har i jämförelse med de flesta länder en omfattande a-kassa både när det gäller ersättningstidens längd, nivån på ersättningen och omfattningen av de arbetslösa. Det betyder att människor i , relativt vad man har i andra länder, har ett ganska väl fungerande a-kassesystem. Till det kommer att vi också via garantisystemen gör en mycket kraftig utbyggnad av de aktiva åtgärderna för att möta arbetslösheten. Det är viktigt med a-kassa, men det är ännu viktigare med aktiva åtgärder som gör att vi stöder de arbetslösa när de söker jobb, att vi kan erbjuda kortare yrkesutbildningar för att komplettera kompetensen och att vi kan sätta in aktiveringsåtgärder som gör att människor inte fastnar i passivitet. Det är viktiga uppgifter som Arbetsförmedlingen har att utföra, och det ska vi naturligtvis säkra att de har resurser för. Det vi inte ska göra är att bygga ut förtidspension, sjukförsäkring och permanenta arbetsmarknadspolitiska åtgärder så att vi får en ny situation där arbetslösheten ökar och utanförskapet permanentas därför att människor kommer ut från arbetsmarknaden långvarigt och permanent. Där har vi gjort viktiga strukturförändringar som gör att systemen fungerar bättre. Det är av avgörande betydelse för att vi ska kunna möta efterfrågan också när konjunkturen vänder, att arbetslösheten går ned. Vad gäller kommunsektorn tillfördes strax under 5 miljarder i ökade statsbidrag och därtill en lång rad andra medel för att göra ytterligare satsningar på att förbättra lärarutbildning inom förskola och skola och en lång rad andra saker. Därtill tillfördes betydande skattelättnader på i storleksordningen 56 miljarder och tillkommande reformer på 3 miljarder. tillför vi därtill 7 miljarder till kommunsektorn. Det är alldeles uppenbart att det är stora resurser. konstaterar att det är strax under 30 miljarder i ökade resurser. Därefter säger de att av det bortfaller 89 miljarder därför att vi också ålägger kommunerna nya verksamheter, det vill säga lärarutbildning och fortbildning av förskollärare. Det är naturligtvis bra verksamheter i kommunerna, som bidrar till att den hårda kris som världen skickar över oss dämpas när det gäller genomslaget på kommunsektorn. 29 (): Den här debatten har haft det goda med sig att inte längre torgför regeringens ekonomiska politik som den mest expansiva i världen. Han står inte längre fast vid den beskrivningen. Det vore bra om han i fortsättningen kunde hålla sig till det eftersom det uppenbarligen var ett helt felaktigt påstående. har mycket på sitt samvete. När han under brinnande högkonjunktur, 2006, 2007 och in på 2008, har sänkt skatterna har han bidragit till att försämra svensk ekonomi och framför allt försämrat möjligheterna att nu i lågkonjunktur bekämpa arbetslösheten. Hans skattepolitik har inte skapat några nya jobb. Däremot har han skapat jättestora underskott i statskassan och försämrat de offentliga finanserna. Detta gör att den arbetslöshetsförsäkring som han också har försämrat en halv miljon har tvingats lämna a-kassan, lägre ersättningsnivåer och sämre villkor har inneburit att varannan person som är arbetslös får ingen ersättning från a-kassan. Det är en prestation som och hans regering har lyckats med, nämligen att varannan person inte längre får ersättning från a-kassan. Sedan säger att de automatiska stabilisatorerna ändå har ökat i omfattning. Om fördubblar arbetslösheten vilket han är på väg att lyckas med ökar naturligtvis kostnaderna för stödet till de arbetslösa. Det är väl en självklarhet. Men någon arbetsmarknadspolitik har inga pengar till. De har han redan spillt ut på skattesänkningarna . Faktum är att vi aldrig har haft så lite resurser för arbetsmarknadspolitik i en situation med så fruktansvärt hög arbetslöshet. har lyckats halvera pengarna till arbetsmarknadsutbildningen. Det är bara hälften så många personer i arbetsmarknadsutbildning. Det är en av de mest effektiva insatserna för arbetslösa. Det är en prestation, . Berätta gärna om det för svenska folket. 30 Finansminister (): Som jag har konstaterat, enligt alla undersökningar som kan göras på längden och tvären, tillhör de länder som har gjort mest för att möta nedgången och krisen. Det gäller vad vi har gjort aktivt i finanspolitiken, och det gäller att vi har bland de mest omfattande automatiska stabilisatorerna av alla industriländerna. Till det kommer att vi genom vårt garantisystem och utlåning garanterar en större del av banksektorns inlåning. Det är möjligtvis som gör en mer omfattande insats där. Det är en mycket aktiv politik för att möta krisen, för att , trots att vi är ett av världens mest utrikeshandelsberoende länder, ändå ska göra vad vi kan för att dämpa genomslaget. Vi har sänkt skatterna i . Vi har förstärkt jobbskatteavdraget så att låg- och medelinkomsttagare betalar mindre i skatt. Vi har infört en halvering av arbetsgivaravgiften för unga människor . Vi har ROT-avdrag som gäller hushållssektor och byggsektor. Vi har sänkt arbetsgivaravgifterna för att möta nedgången, och vi har förstärkt lättnaderna i arbetsgivaravgifterna för arbetslösa i termer av nystartsjobben. Det är viktiga insatser som gör att färre människor förlorar jobbet under nedgångsfasen. Det är alldeles uppenbart att när Socialdemokraterna ska förhandla med och handlar det om svåra avvägningar mellan mycket kraftiga skattehöjningar bensinskattehöjningar från , arbetsgivaravgift och bolagsskatt från samt Socialdemokraternas egna skattehöjningar. Det är en politik som långsiktigt skulle vara besvärlig och skadlig för och som skulle förvärra krisen. Vi för en politik byggd på aktiva åtgärder, att möta krisen i den finansiella sektorn, satsa på kommunerna för att genomslaget av krisen ska begränsas, bygga ut den aktiva arbetsmarknadspolitiken så att människor kan möta nedgången i en aktiv omställning. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2008/09:454 om sekretessproblem vid bekämpningen av skattefusk 31 Finansminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med de sekretessproblem vid bekämpning av skattefusk som redovisar i sin senaste rapport och vilka nya åtgärder jag planerar i fråga om lagstiftning och resurser för för att kunna öka arbetet mot skattefusk och annan ekonomisk brottslighet. När det först gäller sekretessfrågan har i en intern rapport , Uthyrning av arbetskraft, angett att hinder finns för att lämna ut information från skattebrottsenheten till den fiskala verksamheten. Enligt senare uppgifter har emellertid numera återgått till den tidigare tolkningen av gällande bestämmelser. Det uppmärksammade sekretesshindret finns således inte längre. När det sedan gäller skattefusk i stort erinrar jag om att jag vid ett flertal tillfällen sagt att skattefusket måste bekämpas. Regeringen har också vidtagit ett antal åtgärder för att motverka skatteundandragande. Dels har vi agerat kraftfullt mot orsakerna till skattefusket, dels har vi infört fler och bättre verktyg för kontroll. Jag kommer att fortsätta med det arbetet. Frågan om nivån på anslag ska beredas inom ramen för den ordinarie budgetprocessen. Jag vill inte föregripa denna. 32 (): Jag tackar för svaret. Sedan jag ställde frågan har rättat till det bekymmer som jag uppmärksammade i interpellationen, nämligen att det finns sådana sekretessregler att myndigheterna inte kan samarbeta i bekämpningen av ekonomiska brott. Det är bra att har rättat till ett fel som de egentligen själva har åstadkommit. Det är alltså inte utan det är som får ta åt sig äran av att ha åstadkommit denna rättelse. Min andra fråga har jag tidigare diskuterat med , nämligen vad regeringen och gör för att bekämpa skattefusket. och jag har varit överens om att det har gjort är att fullfölja tidigare socialdemokratiska reformer som fanns i hans skrivbordslådor när han tog över 2006. Jag har därför ställt frågan om han har några nya förslag som han på egen hand har hittat på eller jobbat med. Svaret är att han inte har några sådana. Jag behöver inte förlänga debatten. Jag bara konstaterar att och jag är överens om att det är bra att han fullföljer de gamla socialdemokratiska förslagen mot skattefusk. Några nya idéer har han inte. Jag kan inte anklaga för det, men jag konstaterar att han inte har några nya idéer. Han står tomhänt. Så är det. 33 Finansminister (): Jag vill påpeka att i den grundläggande utgångspunkten har och jag samma hållning. Vårt gemensamma uppdrag är att vårda skattebaserna i , att säkra att inkomster, vinster och avkastning genereras i den svenska ekonomin under svensk beskattning. Här har regeringen gjort viktiga insatser. De beloppsmässigt allra största är förändringarna vad gäller räntesnurror och vad gäller handelsbolagsupplägg på fastighetssidan, så kallade askar. Det är skärpningar och åtgärder som stärker skattebasen i med . Vi har naturligtvis anledning att kontinuerligt följa upp och vidta liknande åtgärder också framöver. Vi har ett antal pågående diskussioner om skattebasfrågor där regeringen har all anledning att aktivt arbeta vidare för att återkomma med ytterligare åtgärder. De stora och viktiga frågorna är att vi säkrar sätt att så snart vi upptäcker ett upplägg hos bolag, privatpersoner eller olika konstellationer att undvika skatt att motverka detta. Det är vår skyldighet så att vi vårdar en grundläggande skattebas för svensk ekonomi. Därvidlag är jag bekymrad, utan att dra i gång en stor debatt om det, över att vi har de stora uppskoven i svensk ekonomi. Socialdemokraterna är beredda att lätta på beskattningen på bostadsuppskoven. Det är för mig förvånande och till och med lite märkligt. Det vi gjorde med räntebeläggningen av uppskoven är en central del för att säkra de intäkter som är nödvändiga för statskassan också från denna skattebas. Jag är naturligtvis beredd att arbeta vidare med ytterligare åtgärder. Det finns initiativ från skatteutskottet och andra delar av när det gäller att arbeta vidare med till exempel frågor om hur användandet av personalliggare ska vidgas till andra branscher och fler områden för omvänd beskattning. Vi har en utredning som pågår och som kommer att avrapporteras , där vi tittar bland annat på möjligheten att vidga möjligheterna till personalliggare och därmed till kontroller. Det finns säkert skäl att titta på områden där man kan öka möjligheterna att ingå i system med omvänd beskattning. Jag vet att skrotbranschen till exempel har framfört ett sådant intresse. I tidigare interpellationsdebatter har vi haft en sådan diskussion kring städbranschen, där jag också kan se att det kan finnas skäl att överväga och pröva ytterligare åtgärder. Jag kan alltså se en lång rad områden där vi har anledning att arbeta för att vårda skattebaserna. och jag har fundamentalt olika syn på skattepolitiken. Jag vill ha låga skatter, och vill ha höga skatter. Men vi har en gemensam syn på värdet av att vårda skattebaserna. 34 (): är en mästare i att säga en sak och göra något helt annat. är en mästare i att alltid hålla med om hur viktigt och stort problemet med skattefusket är. Han delar helt min uppfattning om hur viktigt det är. Men han gör ingenting, i varje fall ingenting som han har hittat på själv. Min fråga var: Har några nya initiativ att redovisa när det gäller bekämpning av skattefusket? Alla hörde att svaret var: Nej, jag har inga nya initiativ. Jag hoppas att möjligtvis de i skatteutskottet eller någon annan kan hitta på något. Men själv har jag inga nya initiativ. Det räcker väl egentligen som svar. Sedan försökte förlänga sin replik genom att säga: Det är förskräckligt att Socialdemokraterna inte vill ha avgift på den uppskjutna reavinstskatt som man kan använda sig av när man har sålt sin bostad. Det har genomfört är ju en retroaktiv skatt, främmande för svensk skattelagstiftning. Juristerna var mycket tveksamma, för att inte säga avvisande, till retroaktiviteten i skatten. Vi socialdemokrater tycker definitivt att det är fel att ha en retroaktiv skatt. Men det är en annan diskussion, . Det var inte det jag frågade om. Jag har frågat om har några nya initiativ för att bekämpa skattefusket och skattebrotten. Och han har inga. Det är det han bekräftar. Han är, som sagt var, mästare på att hålla med om att det är ett stort problem. Men han gör ingenting här. Det är en man med janusansikte. 35 Finansminister (): Jag tror att den här debatten kan framstå som något märklig för många av dem som lyssnar till den. grundläggande anklagelse är att vi inte gör någonting. Jag konstaterar att vi lade fram en proposition där vi förändrade regelverket för räntesnurror. Det förstärkte de offentliga finanserna med . lade vi fram ett lagstiftningsförslag som skärpte reglerna för handelsbolagens möjligheter att utnyttja avdrag vid bostadstransaktioner. Det ökade skatteintäkterna med 67 miljarder. Vi har lagt fram förslag som innebär att vi kan använda omvänd momsföring i byggsektorn, och vi har infört system med personalliggare för vissa branscher. De senare två förslagen var Socialdemokraternas. De första två var sådana som vi arbetade fram i . Jag understryker att vi säkert har skäl att gå vidare med liknande åtgärder för att säkra skattebaser i de fall där vi ser att det nu uppkommer nya upplägg för att undvika skattebetalningar när det gäller vinster eller avkastning. Det ska vi naturligtvis göra, och ett sådant aktivt arbete pågår . Jag konstaterar också att vi har en utredning som ska avrapportera möjligheten att vidga möjligheterna till personalliggare till ytterligare branscher. Det är alldeles uppenbart att regeringen här vidtar en lång rad åtgärder. handlar inte den här debatten om retroaktivitet på skatterna, men låt mig ändå påpeka att Lagrådet har prövat den fråga som reser när det gäller avgifterna på uppskoven. Man konstaterar att det faktum att man lägger en skatt på ett uppskov som har uppkommit tidigare inte utgör en retroaktivitet. Skulle man ta Socialdemokraternas resonemang på allvar skulle det naturligtvis betyda att Socialdemokraterna, när de vill återinföra förmögenhetsskatten, bara skulle återinföra den på nya förmögenheter och inte på gamla. Och så ser, med förlov sagt, inte det socialdemokratiska förslaget ut. Skulle det se ut på det sättet skulle det naturligtvis inte ha intäktseffekter av den storleksordning som man talar om. Så detta handlar inte om retroaktivitet. Frågan är noggrant prövad av Lagrådet och avförd. Vi gör en lång rad olika saker för att förstärka möjligheten att vårda våra skattebaser, och det är en viktig fråga. 36 (): bekräftar nu att det han och hans regering har gjort för att bekämpa ekonomiska brott är ett arv från den socialdemokratiska tiden. Men han hade inte en enda ny idé. Jag ber att få återkomma vid en kommande interpellationsdebatt. Jag ger honom en chans till. Då kan han gå hem och tänka på om han kan hitta på något själv. Han har kanske ändå kvar när han kan tänka och hitta på något på egen hand. Får jag bara säga några ord om den så kallade Stockholmsskatten; den drabbar ju framför allt människor i där det är höga bostadspriser och det därmed blir höga reavinstskatter som då ska betalas i efterskott, som något slags retroaktiv lagstiftning. Det är märkligt att , som anser sig vara ett skattesänkarparti, höjer skatten och inför en skatt retroaktivt på ett område. Det drabbar inte minst många unga människor som naturligtvis har svårt med sina boendekostnader, inte minst i . Jag får gratulera till att han har introducerat en ny typ av skatt, den så kallade Stockholmsskatten, i skattelagstiftningen under sin finansministertid. 37 Finansminister (): Låt mig bara igen kort konstatera att regeringen har vidtagit en lång rad åtgärder för att säkra skattebasen, och det arbetet kommer vi att fortsätta med. Låt mig också kort konstatera att vi har gjort en reform av fastighetsskatten som har gjort att den skatt som tidigare toppade praktiskt taget alla mätningar när det gäller vilken del av skattesystemet som människor känner är orättvist eller oförutsägbart eller upprörande har halkat ned rejält. Det beror på att vi har gjort systemet enklare och mer förutsägbart. Den egna villaskatten är inte beroende av hur grannens villa har stigit i pris. Det är en bra reform. Den har ökat legitimiteten för fastighetsskatten, och fastigheter är en bra skattebas som vi har anledning att vårda. Då är det enligt min uppfattning förvånande att den del som Socialdemokraterna anser sig föranledda att reformera är den del där den rikaste tiondelen i ekonomin får fem gånger så stora skattesänkningar som de med lägst ekonomi. handlar dock inte denna debatt om detta, så jag ska inte utveckla detta resonemang. Det kan vi gärna återkomma till. Låt mig bara konstatera att vi vidtar en lång rad åtgärder för att säkra skattebasen, och det arbetet kommer att fortsätta. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2008/09:455 om finanspolitiken och jobben 38 Finansminister (): har frågat mig vilka finanspolitiska åtgärder i jag avser att vidta för att möta och mildra jobbkrisen och dess ekonomiska konsekvenser för enskilda här hemma. har också frågat mig vilka europeiska finanspolitiska initiativ jag avser att förespråka under ordförandeskap för att möta och mildra den europeiska jobbkrisen. Den globala finanskrisen ställer världens ekonomier inför historiskt stora utmaningar. Viljan och förmågan bland regeringar och myndigheter att ta ansvar prövas nu på allvar. Med en politik som säkrar arbetslinjen och värnar välfärdens grund, som vi respekterar ramar och regler som gäller för finanspolitiken, tar vi ansvar för . Utmaningarna för en politik som sätter jobben först har blivit större. Krisen ska mötas och varje åtgärd prövas utifrån effekterna på jobb och offentliga finanser. Genom en aktiv arbetsmarknadspolitik värnar vi arbetslinjen och ser till att människor inte fastnar i utanförskap. Genom ökade statsbidrag till kommunsektorn upprätthålls det grundläggande samhällskontraktet med medborgarna. Av stor vikt är också att vi har ordning och reda i de offentliga finanserna. Sammantaget kan vi därmed möta krisen och stå starka när konjunkturen vänder. För att mildra effekterna av konjunkturnedgången har rekommenderat ekonomiska stimulanser i storleksordningen av bnp. En sammanställning av visar att i denna konjunkturnedgång har en av de största finanspolitiska stimulanserna av alla sett över perioden 20082010, om man beaktar effekten av de automatiska stabilisatorerna. får också en viktig roll framöver. Som ordförandeland kommer vi löpande att ta ställning till om ytterligare initiativ på EU-nivå är nödvändiga. En viktig utgångspunkt för regeringen är att de inhemska åtgärder som riktas mot framför allt finanssektorn måste koordineras internationellt. Fungerar inte kreditkanalen globalt lamslås samhällsekonomin i alla länder. Vi följer mot denna bakgrund givetvis noggrant den ekonomiska utvecklingen. 39 (): Det är anmärkningsvärt att säger en sak och gör en annan. Han börjar snart likna som säger att hon ska göra det bättre för småföretagen men höjer arbetsgivaravgiften för småföretag. gör precis likadant. Han säger att han ska göra något aktivt och sedan ökar han på Bidragssverige. Han säger att han ska minska utanförskapet och sedan ökar han på utanförskapet. Han säger att han ska sätta jobben först och sedan försvinner jobben. Allt det som påstår att han ska göra blir precis det rakt motsatta. I retoriken låter det bra, men det hjälper inte med retorik när det inte fungerar i praktiken. har varit upphaussad . Man har försökt hålla skenet uppe att han är så duktig och kunnig, men börjar till och med ekonomijournalister ifrågasätta vad sysslar med. Avsaknaden av en aktiv finanspolitik gör att man tvingar fram en mycket skarpare penningpolitik. Man tvingar den oberoende att agera med penningpolitik i stället eftersom påstår att han inte har råd att mildra jobbkrisen. Jag undrar om någonsin har hört talas om att man ska gasa i lågkonjunktur och bromsa i högkonjunktur. Känner och hans medarbetare på till det? Det skulle vara bra om man gjorde det och tog ansvar för jobbkrisen. Om menade allvar med att sätta jobben först skulle det inte se ut som det gör i dagens . På punkt efter punkt har regeringen ökat på jobbkrisen eftersom man har orsakat en otrygghetschock genom att sabba a-kassan. Människor är oroliga för hur det ska gå . Otrygghetschocken har gjort att konsumtionen i minskar mycket mer än i andra länder. påstår att man inget kan göra på grund av den internationella lågkonjunkturen. Vi vet att en regering behövs som bäst i lågkonjunktur när det är svåra tider. Det är då man ska visa sin handlingskraft och inte lägga händerna bakom ryggen och säga att man inget kan göra. Ni sänkte skatterna med 80 miljarder. Ni tog över en god ekonomi med 70 miljarder i överskott och började med att sänka skatterna med 80 miljarder. är ni förvånade över att skatteintäkterna har sjunkit och att ni inte har några pengar att satsa på kommunerna. Kommunerna är i kris och behöver ett extra tillskott, betydligt större än det tillskott som till slut gav. Socialbidragskostnaderna är högre än statsbidraget . Både och behöver kommunerna ett extra tillskott för att kunna säkra kvaliteten och se till att jobbkrisen inte ökar lika dramatiskt i kommuner och landsting som den har gjort inom industrin. Industrins kris har förvärrats på grund av regeringens skrämselpropaganda och otrygghetschock. 40 Finansminister (): av världen befinner sig i recession. , och , industriområde, drabbas kanske allra hårdast av detta eftersom vi producerar insatsvaror. och har bland de största fordonsindustrierna i . Vi är beroende av råvaruproduktion, skogen, malmen och stålet. Hur möter vi detta? Låt oss konstatera, som jag tidigare påpekat, att finanspolitik är en av de mest aktiva. Det handlar om stora automatiska stabilisatorer och stora direkta insatser för att förstärka efterfrågan i ekonomin. Till det kommer den mycket aktiva penningpolitik som för in i diskussionen. började tidigt sänka räntan och har tagit ned den till en låg nivå. Därtill gör vi och omfattande insatser för att förstärka kreditgivningen till bankerna. Det handlar om någonstans mellan 400 och 600 miljarder i inlåning till bankerna, vid sidan av insättningsgarantin. Växelkursen har dessutom försvagats. Den sammantagna effekten av finanspolitik, penningpolitik och växelkurs är att vi dämpar efterfrågefallet för svensk ekonomi. Det är bra, men ingen ska tro att efterfrågepolitik kan lyfta världens mest utrikeshandelsberoende land ur världsekonomin. Så är det inte; kommer att påverkas. Vad gör vi för jobbåtgärder? Jag skulle vilja peka på fyra saker. Det första är skattelättnaderna, jobbavdraget, att sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare, att få ned genomsnittlig beskattning för att gå in och jobba halvtid till och att göra det mer lönsamt att gå från halvtid till längre deltid eller heltid. Där gjorde Socialdemokraterna viktiga insatser med kompensationen för egenavgifterna. påpekar ofta att sysselsättningen var stark kanske framför allt , om vi ska vara ärliga. En del av det beror naturligtvis på att Socialdemokraterna sänkte skatten för vanliga löntagare med 60 miljarder. Det har så att säga samma effekt som kompensationen för egenavgifter. Om det var 30 000, 40 000 eller 50 000 som kom i sysselsättning den vägen är svårt att värdera. Det andra ledet i vår sysselsättningspolitik är utbildning i form av lärlingssystem, kvalificerad yrkesutbildning, yrkesvux, högre utbildning också inom de praktiska yrkena och ett utbildningssystem som inte lämnar unga utan färdiga kunskaper när de går ut på arbetsmarknaden. Vi har gjort omfattande satsningar för att förstärka, förbättra och bygga ut. Det är viktigt, bra, långsiktigt och nödvändigt. Det tredje är att vi vidtar omfattande aktiva åtgärder. går från i aktiva åtgärder till . Det är en av de saker som jag ofta blir inbjuden att tala om i olika europeiska sammanhang.