prot · GW0965 · 2009-01-29 00:00:00 — Det finns en risk när arbetslösheten kommer att öka att dessa personer och grupper kommer att stå ännu längre från arbetsmarknaden. På vilket sätt, arbetsmarknadsministern, avser regeringen att arbeta för dem som redan står långt borta från arbetsmarknaden, till exempel långtidsarbetslösa, långtidssjukskrivna och så vidare, för att de ska få bättre möjligheter att hävda sig på arbetsmarknaden? 42 Arbetsmarknadsminister (): Låt mig komplettera min tidigare genomgång med ytterligare en möjlighet, nämligen att söka medel genom Europeiska socialfonden för att till exempel kunna genomföra utbildningar under, över och efter varselperioderna. Det är 12,6 miljarder med statens samfinansiering. De pengarna finns också redo att söka. Det finns goda exempel där man jobbar på det sättet. i är ett exempel. Jag håller helt med i frågan om de långtidsarbetslösa. Vi får inte ge upp dem som har sett både en och annan högkonjunktur passera utan att ta sig in på arbetsmarknaden. Tvärtom vill vi öka insatserna genom till exempel ännu mer insatser i jobb- och utvecklingsgarantin för de långtidsarbetslösa, i kombination med nedsättningen av arbetsgivaravgifterna genom nystartsjobben. Det är två sådana vägar som syftar till att underlätta de långtidsarbetslösas möjligheter att ta sig tillbaka. Jag vill också peka på samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen i rehabiliteringssyfte för att underlätta och hjälpa till. Villkoren för svenska mjölkproducenter 43 i (s): Min fråga är till jordbruksminister . EU har beslutat i strid med den svenska ståndpunkten att öka subventionerna för mjölkproduktionen. Dessutom har EU beslutat att förlänga undantag för mjölkkvoter. Därmed har man gynnat den finska mjölkproduktionen på bekostnad av den svenska. Vilka åtgärder tänker vidta för att göra det möjligt för svenska mjölkbönder att konkurrera på lika villkor som de finska? 44 Jordbruksminister (): Frågan innehåller två delar. I samband med den så kallade hälsokontrollen kom man överens om en mängd saker. Bland annat erhöll en möjlighet att fortsätta att koppla samman de stöd som utgår till vissa produkter inom jordbruksområdet. Detta förfarande är något som vi från svensk sida inte vill ha, och vi har emotsatt oss. Trots det blev det så efter de förhandlingar och den omröstning som vi hade. I sak innebär detta inte att det blir mer pengar till det finska jordbruket. Den andra delen är den nationella stöddelen som vi har ungefär samma förutsättningar för i . Vi har våra Norrlandsstöd. har sina Finlandsstöd. 45 i (s): Jag känner mig inte helt trygg med svaret. är det rent konkret så att i mataffären står svensk yoghurt sida vid sida med finsk yoghurt. Den finska yoghurten är subventionerad av svenska skattepengar. Det betyder att vi underminerar svenska mjölkbönders möjlighet att fortsätta sin verksamhet. Jag vill höra om jordbruksministern tycker att det ska vara så. 46 Jordbruksminister (): Min grundinställning är att produktion ska ske på lika konkurrensvillkor när vi nu har en gemensam marknad, vilket jag och jag hoppas frågeställaren är överens om att vi ska ha. Det ska inte finnas skillnader i förutsättningar för produktionen. Vi gör allt för att de ska arbetas bort. Jag vill återigen påpeka att vi har vissa nationella särlösningar. I vårt land har vi ett Norrlandsstöd. Det innebär att vi lägger pengar på att behålla och utveckla en jordbruksproduktion i norra delen av . På samma sätt är det i . De har sina nationella stöd beroende på att de har samma karga klimat som vi har i norra delen av . 47 (): Jag har en fråga till utbildningsministern. presenterade en rapport som bland annat återgavs i , en rapport där man argumenterar för ökat elevinflytande i skolan. Man drar det där ganska långt, enligt min uppfattning. Man förespråkar en modell där 13-, 14- och 15-åringar i skolan ska vara med och ha ett direkt inflytande över hur skolans ekonomiska resurser fördelas. pågår arbete med en ny skollag, arbete med en ny gymnasiereform och en del annat. Det är viktigt att elevinflytandet stärks. är det viktigt att ha ett rimligt förhållningssätt till elevinflytande, som enligt min uppfattning inte handlar om att eleverna ska vara i majoritet i skolans styrelse eller att elever som har kvar tills de blir myndiga ska ha inflytande över en mångmiljonbudget i skolan. Hur ser utbildningsministern på arbetet med elevinflytande inom ramen för det kommande arbetet med olika propositioner och lagar? 48 Utbildningsminister (): Tack för frågan! Frågan om elevernas inflytande i skolan är en av de diskussioner som gick helt fel under en lång följd av år. Jag tycker att eleverna ska ha inflytande i skolan, men eleverna ska inte bestämma i skolan. Det är en väldigt viktig skillnad. Eleverna är elever och ska i första hand vara i skolan för att lära sig och få kunskaper, men de ska naturligtvis också utöva ett rimligt inflytande. I takt med att eleverna blir äldre och äldre, i högstadiet och gymnasiet, kan de få alltmer inflytande, till skillnad från små barn i skolan. Men är det de vuxna i skolan som ska bestämma där. Där delar jag frågeställarens attityd. Jag tyckte till exempel att det var helt galet när den förra regeringen införde en bestämmelse om att man skulle ha en styrelse i gymnasiet, som skulle få bestämma på gymnasiet, där eleverna var i majoritet och där eleverna skulle kunna rösta ned rektorn i viktiga frågor. Att elever som inte ens är myndiga att teckna ett banklån skulle ha ansvar för en miljonbudget är inte rimligt. Eleverna ska ha inflytande i skolan, men de ska inte bestämma i skolan. 49 (): Tack så mycket för svaret! Elevinflytande är viktigt det tror jag att vi alla är överens om, ministern också. Jag delar uppfattningen att eleverna inte ska ha den yttersta bestämmanderätten i skolan. Det finns en orsak till att lärarna är lärare, rektorn är rektor och eleverna är elever. Där är vi helt överens. Frågan är bara lite mer konkret hur detta kan försäkras. Det finns dels ett inflytande i form av att eleven ska ha ett inflytande över lektioner, uppläggning, planering och en del sådana saker, dels ett mer formellt inflytande i fråga om att kunna välja skola, inriktning och så vidare, och dels ett kollektivt inflytande i form av elevråd och annat. Kan ministern lite mer konkret berätta hur man kan stärka detta? 50 Utbildningsminister (): Jag kommer att lägga fram en proposition om en helt ny skollag där det här kommer att regleras lite mer, och dessutom regleras mer än . I den gamla skollagen har det här varit väldigt luddigt beskrivet. Jag tror till exempel att den typen av bestämmelser att det ska finnas elevråd helt har lyst med sin frånvaro eller åtminstone varit väldigt luddigt utformade i den gamla skollagen. Jag kan redovisa min grundattityd , och vi återkommer från regeringens sida. Min grundattityd är alltså ungefär den som frågeställaren själv ger uttryck för. Har man principen en man en röst, som vi har när svenska folket ska välja till , är alltid eleverna fler än lärarna och ska då alltid kunna rösta ned lärarna. De som använder ordet elevdemokrati flitigt brukar ofta närma sig den definitionen, att på grund av att eleverna är fler ska de bestämma. Man måste ha klart för sig att elever och lärare är i skolan på olika villkor. Eleverna är där för att lära sig saker som de ännu inte kan, och det begränsar något deras möjlighet att utöva ett aktivt inflytande. Eleverna ska ha inflytande, men de ska inte bestämma i skolan. Det är min grundattityd. 51 (): Min fråga är till jordbruksministern, och den handlar om den biologiska mångfalden i våra hagmarker. har skrivit på konventionen om biologisk mångfald. riksdag har beslutat om de 16 miljömålen. Ett av dessa är ett rikt växt- och djurliv. De här målen verkar svåra att uppnå. Just nu hotar EU:s byråkrati det här målet än mer genom att man inte vill acceptera den svenska hagmarken som betesmark. I det gårdsstöd som betalas ut till jordbrukare måste vi nu anpassa oss till EU. EU vill inte tillåta den mängd träd och buskar som är vanlig i vårt landskap. försöker anpassa sig, men det börjar gå över styr. Det ser inte bra ut. Signalerna kommer om att motorsågarna nu är på gång för att rensa upp så att stödet inte försvinner. Min fråga är då: Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att säkra den viktiga biologiska mångfald som dessa marker innehåller? 52 Jordbruksminister (): Jag hade velat behålla det system som vi har haft fram tills . Men i den revision som EU-revisionen gjorde visade det sig att vi har stöd till marker som inte, enligt den definition som finns, utgör jordbruksmark. Vi är alltså tvingade att ändra på systemet. I den hälsokontroll som jag redovisade i den tidigare frågeställningen fick , genom ett skickligt förhandlande från vår sida, tillgång till de pengar som har gått till de här markerna, som inte är stödberättigade, att användas till de mest värdefulla svenska betesmarkerna, som vi kallar dem. Vårt förslag hur detta ska definieras kommer inom en relativ närtid, så att vi inte tappar stöd . 53 (): Jag tackar för det svaret. Risken är väl stor att det bara blir de särskilt värdefulla markerna som vi då slår vakt om. Det finns ett hot om det. Vi har ju vardagsmarken också. Det är, som sagt var, om gårdsstödet som den här uppgörelsen är gjord. Förslaget har gått från 50 till 60 träd per hektar. Med begreppet särskilt värdefulla marker kan man tillåta upp till 100 träd per hektar, om jag har förstått det rätt. Men underlaget visar att genomsnittet i de här värdefulla markerna ofta är betydligt fler träd. Och specifikt finns det på marker med fler än 100 träd per hektar, som dessutom innehåller rödlistade arter. Vi ska motivera andra nationer att inte hugga ned rika biologiska värden i olika biotoper, och om vi själva inte lyckas säkra de här rika biologiska värdena blir det väldigt tveksamt. Jag ställer då ytterligare en fråga: Finns det någon möjlighet att skulle kunna vänta med att slå fast en definition, så att det blir en långsiktigt hållbar definition? 54 Jordbruksminister (): Låt oss först vara överens om att EU:s jordbruksstöd ska gå till jordbruksmark. För att skydda den biologiska mångfalden finns det miljöersättningar. Vi har fått löfte om att flytta pengar från jordbrukspotten till miljöpotten, från den första till den andra pelaren, så att vi kan fortsätta att ge stöd till de marker som har höga miljövärden men som enligt EU:s definition inte är jordbruksmark. Denna uppgörelse är jag glad för att inte säga lycklig över. För att vi inte ska tappa miljöpengar är jag angelägen om att vi snabbt slår fast kriterier och får dem fastställda och godkända även av Europeiska unionen, så att vi inte tappar den biologiska mångfald som jag är rädd om i landet. 55 HANS (): Jag har en fråga till infrastrukturminister . Regeringen har aviserat att man ska tillsätta en utredning för att se över planeringsprocessen när det gäller infrastrukturinvesteringar. Det är bra att regeringen ser över planeringsprocessen, därför att det tar mellan det att man beslutar att bygga en väg eller järnväg tills man kommer till ett verkligt utförande. Frågan är inte helt outredd tidigare. och har lagt fram en del förslag på det här området som skulle kunna snabba upp processen utan att man för den skull behöver ge avkall på miljökraven. En del av de förslagen är ännu inte genomförda. Jag vill därför fråga : Vad kommer regeringen att göra för att snabbt genomföra de effektiviseringsförslag som faktiskt redan är utredda? 56 Statsrådet (): Tack för frågeställningen, som är i allra högsta grad aktuell i alla delar av landet. Många är frustrerade över att det tar så . Dessutom kostar tid pengar. Som mycket riktigt säger finns det , med befintlig lagstiftning, möjlighet att strama upp tiderna och inom befintliga ramar genomföra planeringsprocessen snabbare. Det åligger nu och att arbeta med detta och se hur man kan arbeta snabbare med befintlig lagstiftning. Det är en del av det arbete som också har initierats parallellt med utredningen. 57 HANS (): Detta handlar ju inte bara om det befintliga lagutrymmet. Det finns också förslag om förändringar i prövningsprocesser och annat som skulle kunna snabba på det hela. Problemet är att om vi nu avvaktar utredningen, som behöver få ta sin tid, och beredningsarbetet, kan vi sedan konstatera att inget blev gjort åt den här frågan . Det är helt ohållbart, som jag ser det. En viktig del i det här är också regeringens eget arbete med miljöprövning. Det är tyvärr inte ovanligt att viktiga väg- och järnvägsprojekt blir liggande och försenas till och med för att regeringen inte hinner med sin miljöprövning. Vad avser ministern att göra för att snabba upp den processen? Den är det ju helt och hållet regeringen som äger. 58 Statsrådet (): I ärlighetens namn, , är det ju inte så att förseningarna för den infrastruktur som många människor väntar på beror på den här regeringen. Däremot är det den här regeringen som vidtar åtgärder för att just ta ett samlat grepp och göra en samlad översyn, som dessutom ska vara en parlamentarisk utredning. Jag tror att det är oerhört viktigt att alla nivåer är involverade eftersom det naturligtvis också är en del som ramlar ned på det kommunala självstyret, PBL-lagstiftning och så vidare. Det är mycket viktigt att vi tar ett samlat helhetsgrepp så att alla parter är involverade i de förändringar som krävs för att vi ska kunna både tjäna tid, och därmed också pengar, och för alla delar av landet effektivare och snabbare ta fram en bra infrastruktur på väg- och järnvägssidan. Ett försvarsavtal mellan och 59 (): Min fråga går till försvarsminister och handlar om vad regeringen gör för att undvika att ska teckna försvarsavtal med . var jag på en Rifostudieresa till och fick möta den oro som många islänningar har just för att man känner att man alltmer vill närma sig de nya vännerna i . När andra vänner, som man uttryckte det, sade nej under finanskrisen sträckte fram sin hand. finns en oro. Vi vet att är ett Natoland. Vi vet att kapprustar, och vi vet också att inte har något försvar efter att har dragit tillbaka sina styrkor därifrån. Hur reagerar försvarsministern i det här läget? 60 Försvarsminister (): Det är inte något försvarsavtal som har tecknat med . behövde ju söka lån i en akut finansiell kris. Det är där som diskussionen kom upp. Annars är det precis som frågeställaren säger: är integrerat med Nato och västvärlden fullt ut. vill jag säga att , alltså området norr om den Skandinaviska halvön är ett område som växer i intresse. Nya kommunikationsvägar för till exempel handelssjöfart öppnas när is försvinner. Nya naturresurser öppnas för utvinning. Vi vet också att har betydande militär kapacitet på . är intressant och av växande intresse. Dock ser jag inte den omedelbara koppling till som frågeställaren antyder. Jag vill också säga att vi nu har ett fördjupat nordiskt samarbete mellan inte minst , och . Det är ett nordiskt samarbete där självfallet också måste komma att ingå i samtal och projekt långsiktigt. 61 (): Jag är väldigt glad för den redogörelsen. Men den oro jag mötte hos islänningarna gällde att det var väldigt nära mellan den finansiella krisens lösningar och förhandlingar till försvarssidan. Därför tyckte jag att det var väldigt viktigt att uppmärksamma och fråga vår regering om hur man kan komma intill och låta också fortsättningsvis bestå också av . Att man hittar lösningar är viktigt för oss alla, inte minst i vårt land, så att också får vara ett fritt Natoland framöver. 62 Försvarsminister (): Jag tror att det är lätt att instämma i den ambitionen. Det är självfallet också precis på det sättet det kommer att vara. Det finns ingen konkret oro för något annat. Däremot är det så att går igenom en mycket jobbig period just . Den ekonomiska krisen drabbar landet oerhört hårt på ett sätt som jag tror att vi i inte riktigt kan förstå. Det är ett litet land som tidigare hade en mycket stor banksektor. Den har tillsammans med andra länder agerat på den ekonomiska sidan, men då handlar det mer om ansvarsområde än mitt. När det gäller den militära delen hyser jag inte samma oro som frågeställaren, men jag delar helt ambitionen. Det nordiska samarbetet på alla områden är oerhört viktigt för den här regeringen. Det inkluderar också mitt område. 63 (): Jag tänker ställa en fråga till statsrådet . Frågan är: Är ministern beredd att vidta några åtgärder för att förbättra penninghanteringen i glesbygderna? har ju upphört med sin verksamhet i delar av vår glesbygd. Detta har ställt till med stora problem för penninghanteringen för både affärer och andra näringsidkare. Som ministern vet bor jag själv på en ö i som heter . Där har kassaservicen upphört. Ska man med ordinarie trafik åka till närmaste bank med sin dagskassa tar det i princip en hel dag, för kommunikationerna är väldigt glesa. Ska man göra sig av med sina dagskassor och inte ligga på pengarna går det åt en anställd för att sköta den uppgiften, plus att det medför stora problem med bussar och båtar, och att gående ta sig till banken medför också vissa risker. 64 Statsrådet (): Jag ska börja med att bekräfta det som frågeställaren säger. har avvecklats efter ett riksdagsbeslut. Jag tror att det också är viktigt att se att servicen från har förändrats, för det har varit färre och färre som har efterfrågat den. Betalningar och hanteringen av kontanter har förändrats dramatiskt, vill jag påstå. fick i uppdrag att handla upp de grundläggande betaltjänsterna. Inför den upphandlingen gjorde bedömningen att just upphandling av emottagande av dagskassor inte behövdes. Man gjorde bedömningen att det antingen redan finns tillräcklig service för att ta hand om dagskassor på marknaden eller att initiativet att avveckla kassaservicen i sig kommer att skapa förutsättningar för att marknaden ska växa och utvecklas med möjligheter att ta ansvar för dagskassorna. 65 (): finns det ju en tremilsgräns. Finns det ingen bank inom ska kassaservicen få fortsätta. Från vår ö har vi in till centrum i , men likväl tar det mycket att resa dit. Avstånd kan man inte räkna i mil, speciellt inte när det finns vatten emellan. De måste räknas om det ska finnas någon rättvisa. Härifrån, där jag nu står, har jag hem, men det tar mig mellan två och en halv och att ta mig dit. Missar jag den båt som går får jag vänta till . Avståndet är alltså mycket missvisande. Man måste börja räkna avstånd för att få någon rättvisa. 66 Statsrådet (): är oerhört viktig av den anledningen att det är så många som berörs av den, även om det är färre och färre . Vi ska också ha respekt för att all förändring i sig kräver tid för att också marknaden ska träda in och ta över det som en gång tidigare sköttes på annat sätt. Det är två delar i detta. Själva upphandlingen, som ansvarar för, gäller den grundläggande servicen till de delar av landet där det här inte sker på marknadens grunder. Det gäller 15 orter och 73 landsbygds- eller glesbygdsområden. Men det gäller också äldre och funktionshindrade. Den upphandlingen är redan gjord. Den är verkställd, så att säga. Men vad gäller dagskassorna gjorde bedömningen att det just där inte behövdes någon upphandling av den anledningen att man ser att det finns en marknad, en bank eller ett banksystem eller att det här kommer att ge incitament, så att marknaden tar vid. Men för att också möta oron ska jag säga att länsstyrelserna har ett uppdrag att följa det här i syfte att se hur servicen förändras och hur den utvecklas. 67 (): Jag skulle vilja ställa frågan till försvarsminister . kommer planeringsanvisningarnas svar från Försvarsmakten till regeringen. Försvarsmakten har haft cirka på sig att svara på de anvisningar som regeringen har gett, som ska ligga till grund för en försvarspolitisk proposition, en inriktningsproposition, . Det här forceras nu fram i en oerhörd hastighet. Man fick när man normalt har på sig att svara på planeringsanvisningarna. I praktiken får Försvarsdepartementet två på sig att skriva en proposition om det som är så centralt och viktigt för , den försvars- och säkerhetspolitiska grenen. Därför är en fundering och en fråga till försvarsministern: inte tiden för kort i en så viktig fråga? har kollegan , som sitter där framme, varit ute och sagt att det inte är den försvarspolitik som man vill ha i . 68 Försvarsminister (): Jag tycker att det är oerhört talande att när Socialdemokraterna pratar försvarspolitik är det process och form och tidsplan och absolut ingenting av innehåll och än mindre av finansiering. Det är ett parti som vill göra kraftiga nedskärningar, 5 miljarder, på försvar, mer än i svensk politisk historia. Och man ska göra upp med ett miljöparti som vill ta ytterligare ett antal miljarder, totalt åtta. Då blir det nog en processdiskussion. Men börja den internt, ! Är det din linje som gäller, att skära ned internationella insatser? Är det partisekreterarens linje som gäller, att dubbla internationella insatser? Är det linje som gäller, att lägga 12 miljarder mer? Eller är det , som plockar bort som talesman för Socialdemokraternas linje? Vi skriver på en proposition. Vi har haft ett utredningsarbete under årslånga perioder i Försvarsberedningen för att ta fram underlag. Därmed finns det ett mycket gott underlag. Dessutom är det en nära dialog med Försvarsmakten, som precis som säger det är det som jag håller med honom om inkommer just med sitt svar. 69 (): Jag kan väl konstatera att det är som alla de andra gångerna jag har ställt frågor till försvarsministern. Jag får inget svar, utan han talar om den socialdemokratiska politiken. Jag trodde att försvarsministern likt den övriga regeringen hade förstått att de regerar och att det inte är vi socialdemokrater som gör det. Därför står frågan kvar: Är inte tiden för kort för ett så viktigt beslut som det om säkerhets- och försvarspolitik? Är det försvarsministerns och regeringens linje som gäller, eller är det din kollega , som sitter vid sidan av dig där framme? Det är viktiga frågor för svenska folket att få svar på. har vi sagt vid ett stort antal tillfällen att vill ha partiledaröverläggningar i denna så viktiga fråga för framtid. Jag begär ett svar . Och uteslut nu oss! Vi är i opposition. Jag hoppas att vi kommer till makten . Då ska vi göra en försvarspolitik värd namnet. 70 Försvarsminister (): Då hittar vi en punkt till där vi håller med varandra, nämligen att Socialdemokraterna är i opposition. Det märks verkligen i deras agerande. försökte de jaga regeringen för att det stora problemet var att planeringsanvisningarna var försenade, märk väl på grund av . Vi ville göra en seriös säkerhetspolitisk analys av läget efter innan vi gav planeringsanvisningar till Försvarsmakten. är problemet att det går för fort. Då gäller det framför allt för Socialdemokraterna att hänga med. Jag är helt intresserad av och inställd på att träffa en bred uppgörelse. Men om vad, ? Jag har icke hört om en enda sakfråga från Socialdemokraterna som är viktig för er och som ni vill diskutera. Försvarspolitik är för en almanacka och ingenting annat. Vi jobbar inte så. Vi antog planeringsanvisningarna med ett regeringsbeslut som per definition är enigt , och svaret inkommer . Därefter fullgör vi propositionen, och därefter kommer att få ta ställning. Men börja du, , med att förhandla med dina egna! Fortsätt sedan med dem som du avser att vilja regera med, om du skulle få möjlighet! Åtgärder för arbetslösa ungdomar 71 (): Jag riktar min fråga till , så det är bra att han ställer sig i talarstolen, och så hoppas jag att jag får svar på min fråga och inte nya frågor. Jag träffade i går arbetslösa ungdomar i . De framförde rätt mycket synpunkter på den nuvarande regeringens politik. Man tycker att man får för låg ersättning. Man förstår inte varför ungdomar inte erbjuds längre utbildningsinsatser. Framför allt förstår man inte varför man ska behöva vänta innan man får en aktiv åtgärd. Jag har stor respekt för deras synpunkter, och just den där frågan tycker jag är oerhört viktig.