prot · GW0970 · 2009-02-13 00:00:00 — Jag tror att bakom Odells oskickliga hanterande ligger detta att bankerna har lyckats pressa regeringen framför sig. Man inför en bankgaranti, men bankerna går inte med. Det är helt avgörande att de går med, enligt regeringen, men de går inte med. Då tar man till de stora orden och bröstar upp sig, men bankerna går inte med. Till slut får bankerna regeringen att sänka avgifterna. Regeringen hoppas att bankerna går med genom att de får dra av dem mot andra avgifter. Det är det här oskickliga hanterandet som har gjort att vi har fått en djupare kris än vad vi skulle ha fått. Vi har fått en sämre kredittillförsel till småföretagen. och Företagarna har sagt att detta inte är acceptabelt och att alla måste delta. Men regeringen låter bankerna fösa regeringen framför sig. är stolt över sina utförsäljningar. lämnade vi över en ekonomi med offentliga överskott på och ett starkt ägande i flera viktiga svenska företag. är stolt över att han har sålt de svenska företagen. förutspår ett underskott i den offentliga ekonomin på 80 miljarder. Det är lika mycket som har ägnat sig åt att sänka skatterna med, och han har gjort sig av med ett antal statliga tillgångar. Jag vet inte om jag skulle vara stolt över det resultatet. får en skattesänkning på på inkomstskatten på lånade pengar. Det är sannerligen ingen bra förvaltning av det arv vi lämnade efter oss med överskott och stabilitet i ekonomin. Avbryt ideologiskt motiverade utförsäljningar! Du har ju tvingats in i pragmatismen genom att du också ska erbjuda skattebetalarnas pengar som kapitaltillskott till bankerna. Så häng då av dig den här ideologiska kostymen och säg att du inser att det är ett misstag! Beträffande Nordea och som kan pressa bolåneräntorna: Låt inte detta bli en utförsäljning under den största bankkrisen vi har upplevt globalt. 38 Statsrådet (): Jag vet inte vad bakgrunden är till att säger detta, trots att han hör att skattebetalarna har vunnit även rent ekonomiskt på den likviditetsfacilitet som har ställts till marknadens förfogande både via och Riksgälden. Inga skattepengar har använts och gått förlorade i den processen så här långt, framför allt inte om man ser det i ett nationalekonomiskt perspektiv. Det här har hållit i gång likviditeten så att det har kunnat fungera på ett sådant sätt att vi inte har fått ett jättestort problem om det här inte hade funnits på plats. En annan sak är att upprepar att det är så att säga skattemedel som på något sätt skänks till banksektorn. Det är precis tvärtom, ! Det här är en princip som partikamrater i världen försökte införa i det här landet, för att dra det lite långt. Det är nämligen så att här får bankerna först betala in. Det ska bli när den här fonden har nått sitt mål, nämligen 2 ½ procent av bnp . Sedan får de låna tillbaka de pengarna mot ränta om det är fråga om hybridkapital. Vill man ha ett kapitaltillskott, ja, då får vi ett ägande i den banken och ska vara med på samma marknadsmässiga villkor som de ägare som går in med eget kapital. Det här är en situation som är till stort gagn för svenska företag som står inför att de inte får krediter från bankväsendet på grund av att bankerna har för liten kapitalbas. Men det är också en möjlighet för skattebetalarna att vara med på uppsidan den dagen det vänder. Detta, , är en klok och framsynt politik. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2008/09:305 om ROT-avdraget 39 Statsrådet (): har frågat mig dels om jag och regeringen avser att återkomma med andra typer av förslag för att stimulera till klimat- och miljösmarta ombyggnader i miljonprogramsområden, i bostadsrätter och i offentliga byggnader, dels hur jag avser att överbrygga de orättvisor som det innebär att bara villaägare får utnyttja ROT-skatteavdraget fullt ut. tar sin utgångspunkt i att varslen inom byggbranschen har ökat och menar att det skulle finnas anledning att komma med förslag för att stimulera till klimat- och miljösmarta ombyggnader. , , har gjort en översyn av möjligheterna till statlig finansiering av upprustning av miljonprogrammets flerbostadshus. BKN:s rapport innehåller flera intressanta aspekter och berör såväl frågan om fastighetsägarnas ansvar som eventuella problem kring finansiering av upprustning, men också det eventuella behovet av statlig och medverkan i omvandlingen av dessa bostadsområden. Rapporten inkom och bereds inom . Det är således för tidigt att nu säga vad BKN:s rapport kan innebära. När det gäller andra fråga, som utgår från att det finns en orättvisa som skulle bestå i att endast villaägare får utnyttja ROT-skatteavdraget fullt ut, så kan jag dels konstatera att regeringens förslag till HUS-avdrag riktar sig till hushållen och syftar till att minska förekomsten av svart arbetskraft och att öka efterfrågan på tjänster genom mindre eget arbete. Det innebär att både villaägare och bostadsrättshavare får utnyttja möjligheten till avdrag fullt ut för ROT-åtgärder som avser den egna bostaden. Att man inte kan göra avdrag för annat än det egna huset eller den egna lägenheten är en följd av de olika förutsättningarna för dessa två boendeformer och inte något uttryck för orättvisa. Det kan i detta sammanhang också nämnas att regeringen avskaffade den statliga inkomstskatten för bostadsrättsföreningar. I övrigt hänvisar jag till det svar som finansminister lämnade i sitt svar på frågorna 2008/09:412 om utvidgning av ROT-avdraget respektive 2008/09:450 om införandet av ROT-avdrag för hyresrätter, det vill säga att det inte är aktuellt att föreslå en utvidgning av ROT-skatteavdraget. 40 (): Tack för svaret! Det innehåller i och för sig inte några möjligheter till förändringar i den orättvisa som regeringen har byggt upp. Ja, det är inte bara en orättvisa; detta är en trestegsraket i orättvisor. Ni gick visserligen till val på att det skulle vara större skillnad och att det är ett bra incitament. Det är er människosyn att man ska ha större skillnader i ett samhälle. Men det tar väl ändå priset att det ska vara så stor skillnad att villaägare får göra i stort sett allting på sitt hus upp till 100 000 om man är två personer i villan. Det är jättebra att man har infört ROT-avdraget. Man kan göra miljöanpassningar och man kan bygga om sin villa invändigt och utvändigt och förbättra på många olika sätt. Men varför ska det bara gälla dem som äger, och varför dem som äger ett fritidshus i till exempel ? Varför är de viktigare för än de som bor i bostadsrätt eller de som bor i en hyreslägenhet? Det första steget i den här trestegsraketen med orättvisor är just att det är villaägaren, den som äger någonting, som har full möjlighet att göra de här avdragen. Bostadsrättsföreningar har inga sådana möjligheter. Det är den andra orättvisan. Det här fiffiga med att bo i en bostadsrättsförening, att göra saker tillsammans och att kunna förbättra, miljöanpassa, klimatanpassa, energispara och sådana saker, är inte möjligt med ert ROT-avdrag. Visserligen får den som bor i en bostadsrätt göra om invändigt i sin lägenhet. Man får till exempel måla fönstren invändigt, men inte utvändigt. Det var andra steget i trestegsraketen med orättvisor. Det tredje steget är förstås att de som bor i hyreslägenhet inte får göra någonting. De får bara sitta på åskådarläktaren och titta på de orättvisor som skapas i . De kan inte få någon hjälp när det gäller om- och tillbyggnad eller att miljöanpassa bostäderna, utan det här är bara att öka klyftorna. säger att det är en följd av hur det ser ut. Därför blir det så här. Ja, men ändra den följden då! Se till att ta bort det som ger de här effekterna om ni skulle vilja det! Det är ju ni som är regeringen. Det är ni som har makten att försöka utjämna skillnaderna i det här landet, och gör ni precis tvärtom. Ni ökar klyftorna även inom boendesektorn. Klyftorna har ökat mellan dem som har ett jobb och dem som inte har ett jobb och mellan dem som är sjuka och dem som är friska, och ökar även klyftorna beroende på hur man bor. Ja, det är möjligt att har blivit överkörd av i de här förhandlingarna och att kanske hade velat se en annan lösning. Vi har tidigare hört Littorin säga att han är överkörd av och måste finna sig i vad har sagt. Det är möjligt att det är så även för , men det skulle i så fall vara klädsamt om ville tala om hur en rättvis om- och tillbyggnad skulle gå till i det här samhället och hur vi skulle kunna se till att alla har möjlighet att miljöanpassa sina bostäder. Det är , i en lågkonjunktur, vi kan satsa rejält för att stå rustade när nästa högkonjunktur kommer. Det går att skapa rättvisa i samhället, men regeringen väljer att skapa orättvisa. 41 Statsrådet (): Det var hårda och kategoriska ord från . Vi arbetar väldigt brett . Hur ska vi dämpa effekterna av en global finanskris som slagit sina klor i stort sett i hela världen? Det är en finanskris som gör att industriproduktionen sjunker på grund av att man på våra exportmarknader inte längre beställer våra varor. Vi försöker hitta sätt att slå vakt om våra statsfinanser. Det finns länder som haft politiker som och som gjort en massa saker. De står nu inför statsbankrutt. Den pågående krisen är långt ifrån slut. Vi överväger en mängd åtgärder, inklusive sådana som tar upp . Vi kommer att bearbeta och gå igenom effekterna av åtgärderna. Vi ska hushålla med våra gemensamma resurser. De stora inkomster som vi haft från reavinstbeskattning och i form av stora bolagsskatteintäkter vänds nu i sin motsats. De blir i stället förlustavdrag. Statens finanser sjunker oerhört snabbt, från ett överskott på 74 miljarder , som var det högsta som någonsin uppmätts, till ett underskott som kan bli någonstans i storleksordningen 48 miljarder enligt prognoser . Det är en försämring med , och då gäller det att hushålla med pengarna. Jag kan försäkra att det inte bara handlar om BKN:s rapport om hur vi skulle kunna ta oss an miljonprogrammet, utan det finns en mängd andra saker som vi också överväger. Vi gör det i ett samlat budgetarbete, genom att väga det mot behovet av pengar i den kommunala sektorns kärnverksamheter. Vi måste värna de svagaste i samhället, . Vi måste se till att våra gamla föräldrar och långvarigt sjuka får en värdig äldreomsorg. Vi måste se till att våra barns skolgång inte drabbas av detta. Allt detta måste vi väga av innan vi lovar att genomföra nya saker. Det kallas budgetarbete, , och det arbetet och vår totala bedömning av situationen kommer vi att redovisa när vi lägger fram vårpropositionen . 42 (): Snacka går ju! Att säga att man hushållar med resurserna när man gjort skattesänkningar med 80 miljarder för de mest välbeställda är väl inte att hushålla med resurserna. Bara får höginkomsttagarna en skattesänkning med var medan låginkomsttagarna får några tior i skattesänkning. Vi vet dessutom att pensionärerna inte alls får lika stora möjligheter till skattesänkningar som höginkomsttagarna. säger att de ska satsa på de gamla och på kommunerna men har vägrat att höja anslagen till kommunerna. Sedan står han och säger att vi inte kan ha ett rättvist ROT-avdrag eftersom vi ska satsa på kommunerna. Ni har ju inte satsat på kommunerna! Ni har vägrat att ge besked till kommunerna, som står inför beslutet att säga upp personer. Det där håller alltså inte. Det är bara tomt snack från ministerns sida när han säger att han ska hushålla med resurserna. Han har valt att göra gigantiska skattesänkningar för dem som redan har det allra bäst. Det är den väg som regeringen har valt. Det har ökat klyftorna i samhället. ökar ni klyftorna även mellan boendeformerna eftersom ni ger möjlighet för villaägarna vilka kanske är desamma som höginkomsttagarna, som redan fått de stora skattesänkningarna att renovera sina bostäder. De får möjlighet att satsa på energieffektiva åtgärder, medan bostadsrättsinnehavarna får måla om invändigt men inte göra någonting tillsammans med de andra för att se till att alla bostadsrättsföreningens lägenheter kan klimatanpassas. Och hyresgästerna får inte göra någonting. Det finns en djup orättvisa i era förslag, . De skiljer sig inte från det övriga. Det är den politiken ni för. På område efter område visar det sig att klyftorna i samhället ökar. Det här är inget undantag. Det ROT-avdrag som ni nu har genomfört gjordes efter starka krav från oss, fackförbund, byggbransch. Vi krävde ett ROT-avdrag och trodde att det, när det väl kom, skulle vara ett anpassat ROT-avdrag som gällde fler. I stället valde ni att lägga vikten på dem som äger. Ni subventionerar dem som har fritidshus i så att de kan bygga om. Ni tycker att det går före bostadsrättinnehavarnas och hyresgästernas lägenheter. Villaägarna och de som har fritidshus är viktigare för er. Det finns en djup orättvisa i det. Det håller inte, , att påstå att det kallas för budgetdisciplin. Den väg ni valde var att göra gigantiska skattesänkningar för dem som har det allra bäst. i lågkonjunkturen hade ni kunnat satsa på att byggnadsarbetarna skulle få arbete. Ni hade också kunnat satsa på de företag som tillverkar alla de produkter som behövs vid miljöanpassning. Ni hade kunnat välja den vägen, men ni valde att öka klyftorna ännu mer. Det håller inte. 43 Statsrådet (): låter väldigt övertygad och väldigt engagerad. Vi har haft ett antal interpellationsdebatter, och har alltid lika mycket pengar, till alla. Det håller inte, . Vi måste vara ansvarsfulla och hushålla med resurserna genom att väga samman alla krav som kommer, alla goda förslag. Jag har rest runt i landet och träffat landshövdingar som är varselsamordnare. Den globala finanskrisen innebär att vi har en mycket allvarlig situation. Vi måste se till att våra gemensamma resurser klarar sig genom hela krisen så att vi kan värna de svagaste, se till att välfärdens kärna värnas. Det är alldeles riktigt att Socialdemokraterna har en hög retorik vad gäller frågan om skatter, men om jag förstått saken rätt kommer ni, , att köpa de allra flesta skattesänkningar som vi gjort för låg- och medelinkomsttagare. Visst kommer det även att bli stora skattehöjningar för vanligt folk om ni kommer till makten, och då är det väl klokt att det också redovisas genom att man summerar alla de förslag som ni, via olika representanter och i olika debatter, för fram. Då ser vi vad det blir. Det är oerhört viktigt att vi hushållar med resurserna. Den budget som började gälla , , innehöll 34 miljarder mer till kommunsektorn, alltså nya resurser, för åren 20092011. Det är en stor satsning som görs på det området. Vi vet inte om det räcker. Jag misstänker att det kommer att behövas mer pengar till kommunsektorn framöver. Jag och mitt parti har i valrörelsen lovat och i varje budgetprocess arbetat för att se till att kommunsektorn, som är den nära verksamheten för medborgarna, ska ha tillräckligt med resurser. Men vi måste göra en avvägning mellan alla de krav som finns på att det ska finnas tillräckliga resurser i olika delar av samhällslivet. Detta gör vi i ett budgetarbete, och vi kommer att redovisa det . Då blir det möjligt för Socialdemokraterna att väcka en motion med anledning av den, och sedan kan vi jämföra, , vad de olika partierna har. Då kommer retoriken att koka ned till en hård kärna, nämligen vad det är för pengar som de olika partierna och regeringsalternativen ställer till förfogande. Det kommer att bli den riktigt intressanta debatten. 44 (): Jag har vid ett antal tillfällen interpellerat om ekonomin i kommunerna. Vid det första tillfället, , hade ingen aning om att kommunerna skulle få sämre ekonomi. Han var förvånad över att jag gjorde sådana påståenden och ansåg att det var alldeles för hårda ord från min sida och att jag skulle återkomma . Det gjorde jag. Då hade även blivit informerad, bland annat av moderaten , om hur det ser ut i kommuner och landsting och hur viktigt det är att kommunerna och landstingen får bättre ekonomi. Jag har påpekat det vid ett antal tillfällen. Ni skyller på den globala finanskrisen. Vi beskyller inte er för att vi har en global finanskris och befinner oss i en djup lågkonjunktur. Men ni har valt väg. Ni har sänkt ersättningarna för de sjuka och de arbetslösa. Ni har sänkt skatterna för dem som har det allra bäst med 80 miljarder. Ni har gjort det djupt orättvist mellan dem som arbetar och dem som har gått i pension till exempel. Det har ni gjort här på hemmaplan. Det kan man inte beskylla någon internationell lågkonjunktur för. Ni har valt att öka klyftorna i samhället här hemma. Redan när ni tog över i högkonjunkturen valde ni väg. Vi ska ha större skillnader i samhället. Det gick ni till val på. Så har ni också gjort. Men jag tycker att det kan vara måtta på orättvisorna. Att ni nu också inför de här orättvisorna vad gäller att kunna bygga om sina lägenheter och göra miljöanpassade bostäder är bara ytterligare en sak i raden av alla orättvisor som ni gör. Jag beklagar att också skyller på och säger att man kanske får återkomma. Jag hade velat att vi skulle ha en satsning på alla hyreslägenheter, på allmännyttan, på bostadsrättsföreningar och så vidare, så att vi nu i lågkonjunkturen tar till vara möjligheten att bygga om till smarta lägenheter och miljöanpassa dem för framtiden. 45 Statsrådet (): Jag har många interpellationsdebatter med . Det är alltid spännande, uppmuntrande och trevligt. De kännetecknas av att hon begär mer pengar till många olika saker. Det tycker jag är bra. Jag hoppas att detta matas in i Socialdemokratiska budgetprocess. Då får vi tillfälle att diskutera det här när tillsammans med sina partikamrater har vägt av vad det är ni egentligen vill satsa på och var ni ska ta pengarna till detta. Det ser jag fram emot, fru talman. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2008/09:295 om totalöversyn av systemet med tolk till döva, hörselskadade och dövblinda 46 Statsrådet (): har frågat mig om jag delar och Arbetsförmedlingens bedömning att det behövs en heltäckande utredning med uppgift att se över hela systemet med tolk till döva, hörselskadade och dövblinda och om jag avser att ta initiativ till en sådan utredning. har också frågat mig om vilka övriga initiativ jag är beredd att ta för att förbättra tillgängligheten till samhällets olika områden för målgruppen exempelvis i fråga om utbildning av tolkar och mer resurser. Att samhället görs tillgängligt för döva och hörselskadade personer är en viktig fråga. Den övergripande principen är att varje samhällssektor ska utforma sin verksamhet så att den blir tillgänglig för alla medborgare, inklusive personer med funktionsnedsättning. Kostnader för nödvändiga anpassningar som exempelvis tolk ska finansieras inom ramen för den ordinarie verksamheten enligt den så kallade ansvars- och finansieringsprincipen. Den rapport har lämnat till regeringen har gett mig ytterligare kunskap om vardagstolkningen som faller inom mitt ansvarsområde och vilka gränsdragningsproblem det kan finns gentemot andra huvudmän som ska ge tolk inom arbetsmarknads- och utbildningsområdena. Det och även Arbetsförmedlingens rapport visar på är att systemet för tolk är svåröverskådligt och att det ytterst drabbar den enskilde som inte alltid vet vem man ska vända sig till för att få tolk och för vilka ändamål tolk kan ges. Jag kommer noga att analysera för att bedöma vad som behöver göras för att tolkservicen ska förbättras utan att man åsidosätter den viktiga principen om att varje samhällssektor ska ta ansvar för att den verksamhet den bedriver är tillgänglig för alla medborgare inklusive personer med funktionsnedsättning. Det som är väsentligt är att korrekt, lättåtkomlig och lättförståelig information om nuvarande tolksystem blir tillgänglig för såväl tolkanvändare som andra berörda intressenter. Det ska inte vara så att brist på kunskap och korrekt information om tolksystemet leder till att personer blir utan stöd. När det gäller andra initiativ för att förbättra tillgängligheten till samhällets olika områden har regeringen infört en ny fördelningsmodell för statsbidraget till . Den nya fördelningsmodellen tar i högre grad hänsyn till faktiska kostnader för tolkverksamheten, då det har visat sig att statsbidragets andel av totalkostnaden varierar väsentligt mellan landstingen. Den nya fördelningsmodellen införs successivt . Vidare har de särskilda insatserna för personer med funktionsnedsättning som Arbetsförmedlingen erbjuder förstärkts. För att arbetsgivare i större utsträckning ska anställa personer med större stödbehov höjs det ekonomiska stödet för arbetshjälpmedel till . Av samma anledning höjs också stödet för personligt biträde till för anställda och för företagare. Ett exempel på hjälpmedel är bildtelefoner där man kan se motparten använda teckenspråk. Ytterligare ett exempel är samtalsförstärkare och konferenshjälpmedel för att underlätta för en person med hörselskada att delta i personalmöten och liknande. I takt med att döva och hörselskadade blir alltmer aktiva inom många samhällsområden ökar kraven på ett tillgängligt samhälle. Den tekniska utvecklingen har också bidragit till att tillgängligheten ökat för denna målgrupp. Därför har företrädare för i samarbete med och tagit initiativ till ett seminarium där det närmare kommer att diskuteras hur olika typer av tekniska lösningar kan tillämpas inom arbetsmarknadsområdet, den kommunala vuxenutbildningen, kultursektorn och vardagslivet. Jag välkomnar det här initiativet eftersom det kommer att bidra med ytterligare kunskap om hur samhället kan bli mer tillgängligt för döva och hörselskadade. När det gäller utbildning av tolkar har det visat sig vara svårt att fylla de utbildningsplatser som finns. Därför har vid ett uppdrag att genomföra särskilda rekryteringsinsatser för att få fler med rätt förkunskaper att söka till tolkutbildningen. 47 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Även om jag inte riktigt kunde hitta svaren på mina frågor var det ändock ett svar. En av de viktigaste sakerna för ett samhälle är att man ser till att göra det tillgängligt för alla dess medborgare. Det är i det perspektivet vi måste se dagens debatt. Tolktjänsten för barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade regleras i hela fem lagar och en regeringsskrivelse. Att den regleras av så många lagar beror till största delen på att man försökt att lösa tolkbehovet allteftersom efterfrågan uppstått. Det här har inneburit särlösningar. Man har aldrig förmått se till helheten. Av den anledningen har också tolktjänsten kommit att delas in i tre olika kategorier: vardagstolkning, arbetsmarknadstolkning och utbildningstolkning. Det här var heller inte något som var tänkt från början. Det har bara blivit så. Systemet hänger inte ihop. Det som först beslutades var att döva skulle få tillgång till tolk för vardagliga situationer och att ansvaret för det skulle ligga på landstingen och regleras genom hälso- och sjukvårdslagen, vilket i sig är märkligt. Varför ska tolkservicen falla under sjukvården? Det handlar inte om sjukdom, utan om språk. Det handlar om att göra kommunikationen möjlig mellan döva och hörande, inte om sjukdom. Tolkning i arbetslivet är i princip inte vardagstolkning. Viss tolkning i arbetslivet omfattas ändå av ansvar. Men man får inte tolk för att utföra sitt arbete. En döv som ska instruera någon på arbetsplatsen får inte tolk. En döv som behöver tolk för kundkontakt får inte tolk. Gränsdragningen är inte lätt, och tillämpningen varierar från tolkcentral till tolkcentral. Och var går gränsen mellan landstingens åtaganden när det gäller tolkning i arbetslivet och Arbetsförmedlingens? Ingen vet säkert. Landstingen bedömer olika, och arbetsförmedlingarna bedömer olika. Vilka arbetsgivare vill anställa döva när det är krångligt, tidsödande och dyrt? Det tredje området, utbildningstolkning, ingår inte i ansvar och är ytterligare ett exempel på ett område där man inte har sett till helheten utan bara löst vissa delar. För studier på universitet, högskolor och folkhögskolor finns särskilda medel avsatta för teckenspråkstolkning.