prot · GW0986 · 2009-03-18 00:00:00 — Det är därför tillfredsställande att ta del av utskottets betänkande där det konstateras att det pågår en rad aktiviteter, nationella såväl som internationella då i ett samarbete inom EU i syfte att minska riskerna och för att bistå unga som har drabbats av övergrepp och kränkningar på och utanför nätet. Låt mig ge ett par exempel på vad som görs. Staten var med och startade , en ungdomsmottagning på nätet. Jag uppfattade att Kommuner och Landsting har tagit över driften. Sedan den startade har den haft mer än 250 000 mer än en kvarts miljon unika besökare. Den har en frågetjänst som frekventeras av ett 60-tal per dag. Den har länkar och adressuppgifter till fysiska ungdomsmottagningar runt om i landet. lyckades så sent som för en månad sedan teckna avtal med ett flertal av de sociala nätverkssajterna för ett gemensamt regelverk för användning av Internet. Det innebär att man mellan samhället och de kommersiella aktörerna på nätet har kommit överens om regler mot nätmobbning och så kallad gromning. Det har koppling till den lagstiftning som berörde tidigare. Det är bra att motionärerna har lyft upp och belyst de här frågeställningarna, men det är ännu bättre att vi i betänkandet har fått redovisat att saker och ting görs. borde vara nöjd med den redovisning vi har fått som på ett bra sätt besvarar flera av de motioner som är ställda. Internet med sina olika och ständigt skiftande sajter och communityer är, och ska sannerligen förbli, en rörlig och föränderlig del av vår vardag. Nätet är bara ett av många sammanhang för kontakter och utbyte mellan människor. I vår ambition att skydda och stödja ungas användande av nätet må vi aldrig hemfalla åt att begränsa och censurera, utan enbart bejaka och sanktionera efterlevnad av de regler och lagar som reglerar umgänget människor emellan. Jag vill med detta yrka bifall till utskottsmajoritetens förslag avseende betänkande KrU6. 28 (): Jag ska börja med att säga att det även i detta betänkande finns en rad intressanta motionsyrkanden från allmänna motionstiden. De är ganska jämnt fördelade. Det är tio yrkanden gällande ungdomspolitiken och sex yrkanden som rör trossamfundsfrågor. Jag ska kortfattat kommentera dessa områden. Motionerna avstyrks med hänvisning till regeringens arbete att skapa en samlad politik för ungdomsområdet genom den strategi för ungdomsfrågor som ska vara klar under kommande höst. Man kan säga att en översyn inom regeringen är viktig för att lyfta fram ungdomsfrågorna men också för att helhetstänkandet möjligen kan bidra till att hitta nya och bättre lösningar på området. Det har sagts en hel del om Internet, och när det gäller just Internet handlar det nu är jag inne på ungdomspolitiken både om ett positivt användande av Internet och om de ungas trygghet på nätet. Det är viktigt att prioritera stödfunktioner för ungdomar, och så sker också. Det har nämnts här. I betänkandet ges en utförlig redovisning av olika insatser som är planerade eller redan på gång. Det är dock viktigt att komma ihåg att vuxen- och föräldraansvaret inte bara gäller IRL, in real life, som är en vanlig förkortning på Internet, utan att ansvaret också sträcker sig till de virtuella domänerna. I olika kommuner anordnas till exempel föräldracirklar på skolor. Det kan vara ett sätt att påbörja en diskussion om ungas Internetanvändande. Datorn och Internet innebär, som jag sade, fantastiska möjligheter. Det handlar både om tillgången till information och kunskap men också om chansen att träffa nya vänner och skapa kontakter med människor över hela världen. Gemensamma intressen kan binda samman individer som lever i olika världsdelar. Men det finns också problem, och det är ett problem att ungdomar lägger ut till exempel stora mängder privat information på Internet. Facebook, Lunarstorm och andra snabbt växande webbcommunityer lockar ungdomar att sprida information om sig själva. Syftet är ofta oskyldigt, men materialet kan återanvändas i andra sammanhang och av andra personer. Internetmobbning är ett växande fenomen som har en nära koppling till personlig information på nätet. Datainspektionen har i en studie visat att ungdomar är beredda att mer obehindrat lägga ut information om sig själva på nätet än i mötet med verkliga människor. Den strategi som vi talar om för ungdomspolitiken som väntas kommer med stor sannolikhet att beröra dessa frågor i ganska stor omfattning. Jag ska också kortfattat säga något om trossamfunden. vill, som vi har hört, ha en översyn av fördelningsprinciperna. I en kristdemokratisk motion som tas upp i betänkandet lyfts också sjukhuskyrkans arbete fram. Samfundens verksamhet är naturligtvis viktig. Även sjukhuskyrkans omfattande arbete i hela landet är viktigt. Relationen mellan staten och samfunden ska löpa så smidigt som möjligt, och jag ser fram mot regeringens beredning av utredningsförslaget från stöd till trossamfund. Jag tycker också att här på ett bra sätt har berört de utmaningar och frågor som finns på detta område, och jag utgår från att de kommer att belysas och diskuteras vidare. Men det är rimligt att regeringens beredning avvaktas. Jag ska i anslutning till detta avsluta med att säga att skriver om trossamfundens betydelsefulla roll på kulturområdet. I en av böckerna kan man faktiskt läsa ett helt avsnitt om detta. Jag ska citera några meningar från utredningen. Inom parentes kan jag säga att jag tycker att det har skrivits mer nu om trossamfundens betydelse inom kulturlivet. I utredningen står till exempel följande: Trossamfunden spelar en betydelsefull roll på kulturområdet. är en av de största aktörerna i svenskt kulturliv. Där står även följande: Därtill bedrivs en betydande mängd amatörkulturell verksamhet inom ramarna för och andra samfund. Som exempel kan nämnas att 113 000 personer är aktiva i körverksamhet. svarar för runt 60 000 musikaliska framträdanden. Lite längre ned står det: Även andra trossamfund spelar en betydelsefull roll i svenskt kulturliv. Detta gäller inte minst inom de religiösa grupper som blivit en del av det svenska samhället tack vare invandringen. Man nämner också en del studieförbund som också har koppling till trossamfunden. Jag är väldigt glad över dessa skrivningar och delar förstås syn på trossamfunden när det gäller kulturlivet. 29 () replik: Det är ganska typiskt att när vi diskuterar ungdomspolitik diskuterar vi Internet. Vi diskuterar alla möjliga aspekter på Internet, vad Internet kan användas till och inte kan användas till, vad det inte ska användas till med mera. Det är bra. Det ska vi diskutera. Det är självklart. Men för mig är ungdomars överskuldsättning ett mycket större problem. Det är någonting konkret och någonting som vi verkligen måste ta tag i på ett allvarligt menat sätt. Vi kan inte helt och hållet blunda för det faktum att ungdomar via sms-lån via allehanda låneinstitut som finns skaffar sig stora skulder som de sedan får dras med resten av livet. Vi kan inte blunda för detta. Vi måste göra någonting åt det. Det som vi kan göra nu är att bifalla vår reservation med anledning av en motion om detta. Där kräver vi att det tillsätts en samordningsman för att man ska få grepp om hela vidden av problemet och vad detta egentligen handlar om och att det också tas fram förslag på åtgärder. Det andra som man kan göra är att ge i uppdrag att verkligen ta tag i problemet och att verkligen göra någonting åt detta. , varför vill ni inte göra detta? 30 () replik: I ett inlägg försöker man lyfta fram några saker som man vill kommentera. I betänkandet nämns två områden, nämligen Internet och den ekonomiska situationen för ungdomar. Jag valde att kommentera Internetsituationen. Precis som det står i betänkandet och som vet har det gjorts en rad insatser. och har utrett frågan och lagt fram förslag. Regeringen håller också på med ett omfattande arbete när det gäller en strategi för ungdomspolitiken som ska läggas fram . Då tycker jag att det är ganska rimligt att man också har med dessa frågor. Det är viktiga frågor som berör. Det är inte så att det ena väger tyngre än det andra, utan självklart är det så att ungdomars situation är en mycket viktig fråga. Det gäller det ekonomiska området. Det kan gälla på psykiatriområdet hur ungdomar mår. Det gäller också ungdomars trygghet i samhället på olika sätt i skolan och i stan och så vidare. Det är alltså många fler frågor än de som berör här. Ungdomars ekonomiska situation är en del av deras verklighet . Alla dessa frågor är oerhört viktiga. Låt oss samla dem i en gemensam ungdomsstrategi som läggs fram . Jag är alldeles övertygad om att dessa frågor också kommer att beröras. 31 () replik: är det dessa motioner som vi behandlar. Därför kommer inte frågan om ungdomars trygghet och så vidare upp just . Jag håller med om att det är viktiga frågor, och vi får se vad regeringen kommer fram med för förslag på dessa områden. Men när det nu finns en motion som på ett förtjänstfullt sätt belyser just frågan om överskuldsättning, varför kan vi då inte ta tag i detta nu? Varför kan vi inte göra någonting åt det så att vi kommer vidare på den vägen? Det är nämligen ett galopperande problem, och det blir värre och värre dag för dag. tar ungdomar fler sms-lån, och fler skumma låneinstitut får chansen att exploatera ungdomars allvarliga situation. Detta problem blir större i takt med att ungdomsarbetslösheten ökar därför att det är genom att ha ett jobb som man helt enkelt skulle slippa det här eländet. Jag tycker att vi ska ta tag i det här , men det vill tydligen inte och inte heller regeringen. Jag får väl ge mig till tåls. Vi får se vad som kommer i den beryktade ungdomspropositionen. 32 () replik: Jodå, vi har både i det här betänkandet och i förra betänkandet diskuterat många aktuella frågor. Men det är väl lite grann av oppositionens roll att driva på. Själv har jag här verkat i opposition. Man har många konkreta förslag som man vill lägga fram och säger att beslut måste tas . Frågan är väldigt viktig. Det kan hända att den så att säga accelererar, men på något sätt måste man också på det här området se till helheten när det gäller ungdomspolitiken. Därför vill jag återigen hänvisa till det jag förut sagt, nämligen att den här frågan tillsammans med många andra frågor är en viktig del av ungdomspolitiken. Men jag är inte alldeles säker på att det ens tillhör vårt kompetensområde att besluta i frågan. Kanske vill också andra utskott vara med och diskutera frågan. Den är viktig, så låt oss ta med den. Den kommer att ingå som en del också i den strategi som regeringen presenterar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) Föredrogs socialutskottets betänkande 2008/09:SoU8 Äldrefrågor. 33 (): Någon klok person har sagt att det sätt på vilket vi behandlar våra äldre säger en hel del om hur utrymmet är för medmänsklighet och humanitet i samhället i stort. Det tycker jag är tänkvärda ord. Äldrepolitik engagerar, berör och ibland också upprör. ska debattera ett betänkande om äldrepolitik där ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och 2008 behandlas. En rad olika områden täcks in, allt från äldrepolitikens inriktning till bland annat boendefrågor, utbildning, kompetens, fysisk aktivitet och hälsa, läkemedelshantering, psykisk ohälsa bland äldre samt tillsynsfrågor; jag har säkert glömt något område. Samtliga motionsyrkanden i betänkandet avstyrks. Till betänkandet har fogats åtta reservationer och fyra särskilda yttranden. Med dessa ord, fru talman, ber jag att få lämna ordet till debattörerna. 34 (): Att få leva ett friskare liv är en av välfärdssamhällets riktigt stora framgångar. Vår livslängd har ökat. och ligger, läste jag alldeles , i topp vad gäller livslängden. Vi här som har ett stort politiskt ansvar för många människor måste vara medvetna om och också beredda på de resurser och behov som är framtidens utmaningar för oss just för att få leva ett så bra liv som möjligt. Men kan vi se att den kommunala äldreomsorgen hotas då kommunernas krympande resurser hotar äldreomsorgen. Man har mindre pengar att göra äldreomsorg för. Alla har vi faktiskt rätt att åldras på ett bra sätt, med bibehållen värdighet och med inflytande över vår vardag samt med möjlighet att leva ett så långt aktivt och innehållsrikt liv som möjligt. Att döma av antalet motioner är äldreomsorgen en fråga som engagerar många från alla partier. var jag tillsammans med andra ledamöter på en debatt om äldreomsorgen och om hur denna fungerar. Jag kunde då konstatera att vi upplever det väldigt olika, mycket beroende på var i landet vi varit och tittat på äldreomsorgen i en storstad eller på en mindre ort. Jag kan trots allt sammanfatta det hela med att vi har en väldigt bra äldreomsorg i vårt land. Men det betyder inte att vi inte behöver förändra, förbättra och utveckla den. Just nu finns det en rad stora frågor att diskutera, framför allt att antalet platser i särskilt boende fortsätter att minska. Ribban ligger alldeles för högt i de flesta kommunerna då det gäller när man får flytta till ett särskilt boende. Man önskar en enhetlig bedömning över landet. Det skiljer alldeles för mycket mellan olika kommuner i fråga om biståndsbedömningen. och har visat att det finns stora problem också när det gäller de äldres läkemedelsanvändning. har påtalat allvarliga problem med insynen i den privat drivna äldreomsorgen. Äldreomsorgen står inför stora framtida utmaningar. Dessa är inte omöjliga att hantera, men man måste ta tag i dem . Pengar måste till och framför allt ett stort mått av nytänkande. Fler äldre, högre krav och ett generationsskifte bland personalen går det verkligen att klara av detta? Grundläggande för hur äldreomsorgen framöver ser ut kommer att vara vilken prioritet regeringen ger frågan. Blir det ekonomiska satsningar på kommunerna? Blir det satsningar på utbildning och på vidareutbildning av personalen? Från att vård och omsorg tidigare huvudsakligen har drivits av kommuner och landsting finns det nu tillbaka en rad nya aktörer på området. Den här mångfalden kan faktiskt bidra till att verksamheten utvecklas. Systemet med offentlig upphandling av vård och omsorg har däremot visat sig skapa allvarliga problem problem som växt sig allt större allteftersom tiden gått. Vi har fått en stark koncentration till ett fåtal internationella koncerner som slukar de mindre aktörerna. Uppenbarligen är det svårt för de här mindre aktörerna och för landstingen att styra mot kvalitet. Vi ser ju många exempel på att jakten på lägsta pris gått ut över vårdtagarna. Självklart är det möjligt, och måste vara möjligt, att hitta andra lösningar. Vi är faktiskt för att medborgarna får välja mellan olika alternativ och att det valet ersätter upphandlingen. Men vi vill ha ett system där landstingen, regionerna och kommunerna certifierar de utförare som man vill använda inom vård och omsorg och ställer krav på verksamheten. En sådan ordning skulle med all säkerhet göra att mindre personaldrivna eller idéburna aktörer hade större möjligheter att hävda sig. Regeringens förslag till lagstiftning för att styra bort från upphandling lagen om valfrihetssystem, LOV har tyvärr, tycker vi allvarliga brister och måste göras om på en del punkter. Det är olyckligt att det blir fri etablering för företagen. Vård och omsorg som finansieras med våra gemensamma medel ska styras efter behov, inte efter vinstkalkyler. Regeringens förslag innebär att kommuner och landsting blir tvungna att tillåta vårdföretag att etablera sig där de finner det mest lönsamt detta utan att egentligen ta hänsyn till var vården mest behövs. Vi är också emot att man tillåter utförarna att erbjuda extra tilläggstjänster mot avgift i den privata omsorgen. Risken är stor att det blir ett sätt att dra ned på den offentligt finansierade servicen. Den nya lagen riskerar att skapa ett system där offentliga och privata pengar blandas. Slutresultatet blir att stora serviceskillnader uppstår beroende på hur mycket pengar man har att handla det här extra för. En mycket liten basomsorg ska sedan kompletteras med köpta tjänster, men bara för dem som verkligen har råd. Om systemet med de här privatfinansierade tilläggstjänsterna även tillämpades på sjukvårdsområdet skulle det vara ett avgörande steg bort från vårt solidariska välfärdssystem. Vi vill också ha samma krav på arbetsgivarna när det gäller privata utförare som de krav som gäller i det offentliga. Kollektivavtal ska så klart gälla i all verksamhet, och personalen ska ha meddelarfrihet i all verksamhet. Att detta är ett stort problem för de anställda, och i en förlängning givetvis också för patientsäkerheten, är solklart. Personalen får inte röja företagshemligheter, men man är enligt lex skyldig att anmäla allvarliga missförhållanden. Det finns behov av utvecklingsinsatser på flera områden för att stärka och bygga framtidens äldreomsorg. Fler läkare behövs och också fler distriktssjuksköterskor som gör hembesök hos de äldre. Det skulle öka tryggheten. Många gamla är sköra. De skulle slippa jobbiga resor till akutmottagningarna. Det är också viktigt att demensvården byggs ut mer och att verkligen alla som jobbar med dementa är utbildade för det. Om man är äldre och man har råkat ut för en olycka och inte kan bo kvar hemma är det väldigt många instanser som ska kontaktas; det ska ordnas och fixas. Vi tycker att det då ska finnas en sammanhållande person som man kan vända sig till och som reder upp det hela. Alla vill vi ha makt över våra egna liv. Många saker är självklarheter under större delen av livet som att bestämma om eller när man ska duscha, var eller när man ska handla eller om man vill ha ett glas vin till maten. Helt plötsligt är det inte alls lika självklart. Någon annan bestämmer det för oss när vi har blivit beroende av stöd. Principen att var och en bestämmer över sin egen vardag ska vara vägledande inom äldreomsorgen. Möjligheten att bestämma över sitt eget liv kan inte vara avgörande av ålder. Att man behöver hjälp med en del saker betyder faktiskt inte att man inte bestämmer över sitt liv. Vi hör ganska ofta här från talarstolen att man vill att makten flyttas från oss politiker ned till människorna. Det har vi hört , och det låter väldigt fint. Men då glömmer man att det bara är de starkaste som tar den största biten av kakan. Hur skulle det egentligen se ut om bara de starkaste tog för sig? Vi politiker är till för att se till att varje skattekrona fördelas så jämnt och rättvist som möjligt. Det handlar om att ge till dem som har störst behov men som kanske inte alltid är starkast och kan hävda sin rätt. Det är den största skillnaden mellan socialdemokratisk och moderat politik. Jag yrkar bifall till reservation nr 1. (Applåder) I detta anförande instämde , , och (alla s) samt () och (). 35 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 3 om HBT-frågor i äldreomsorgen och reservation 7 om psykisk ohälsa hos äldre. Det finns många viktiga frågor i äldreomsorgen. Den allra viktigaste är att vi ska kunna åldras och veta att vi kan se fram mot en ålderdom i trygghet och gemenskap med god vård och omsorg när vi behöver den. Det handlar om att det finns tillräckligt med äldreboendeplatser och att det är så bra bemanning där att jag kan ha ett meningsfullt liv. Det handlar om att det finns tillräckligt med personal i äldreomsorgen så att man har tid med även sociala aktiviteter. Det handlar om att jag kan komma ut när jag vill och kan fortsätta med sådant som är viktigt för mig. Det handlar om att äldreomsorgen blir en attraktiv arbetsplats där människor vill jobba och jobba kvar och dit yngre människor, både kvinnor och män, vill söka sig och jobba. Jag tänkte säga lite om de två reservationer vi har. Det gäller två frågor som är viktiga för oss i och där väldigt tydligt har sagt att det brister. Att äldres psykiska ohälsa ska tas på lika stort allvar som hos andra åldersgrupper borde vara en självklarhet. Men så är det inte . Kunskaperna och metoderna finns, säger , men äldre har inte tillgång till säker vård på området psykisk ohälsa. Vad beror det på? Det beror bland annat på hur vi ser på åldrandet. Det är alldeles för slentrianmässigt. Man anser att när människor åldras hör det till att de inte mår så bra. Det beror också på att de som behöver samarbeta och jobba ihop inte gör det på det sätt som behövs. Det gäller självklart äldreomsorgen men också geriatriken, som är specialist på äldres sjukdomar, och psykiatrin, som har kunskapen om psykisk ohälsa och psykiatriska sjukdomar. efterlyser en långsiktig satsning och ett samlat ansvar. Det gör också vi i i vår motion. Vi vill att tar fram riktlinjer för arbete mot psykisk ohälsa och att frågan lyfts fram i de ekonomiska satsningarna på äldreomsorgen. Äldre kvinnor och män ska inte behöva må dåligt för att det anses tillhöra åldrandet, för att det inte tas på allvar och för att det slentrianmässigt ges lugnande medicin i stället för att man gör andra insatser. Vi har tyvärr inte sett några konkreta förslag från regeringen i den här frågan. Man tar heller inte upp några sådana förslag i betänkande, utan man avstyrker motionen. Att bli behandlad som en hel människa är en förutsättning för att vi ska må bra. För de flesta av oss är det självklart att vi ska kunna berätta om vilka människor som har betytt mest för oss i livet, vilka människor som vi har levt med och att vi ska kunna visa våra känslor för dem som betyder mest för oss och står oss närmast också när vi har hemtjänst eller bor på äldreomsorg. Men för de ca 80 000 homo-, bi- och transsexuella ser det inte ut så. Där är situationen annorlunda. Många av dem har växt upp och levt i ett där det var brottsligt att ha homosexuella relationer. De var sjukdomsstämplade, ja, det var de ända då tog bort detta. Det är för många svårt att komma ut som bög eller lesbisk . Det ställer extra stora krav på personalen i äldreomsorgen. Det handlar om kunskap om HBT-frågor och människor som är homo-, bi- eller transsexuella och deras levnadsvillkor när det gäller både män respektive kvinnor. Det ställer också kravet att vara lyhörd. Det gäller att kunna se att väninnan som hälsar på inte är en utan den livspartner som någon kanske har levt med . Det är viktigt att ta ett konkret initiativ och se till att personalen får utbildning inom vård- och omsorgsutbildningar. Det handlar om att jobba fram ett bra material och också att tillsammans med Kommuner och Landsting såg till att goda erfarenheter och bra jobb i de här frågorna sprids mellan kommunerna. Tyvärr finns det inget svar på våra motioner i betänkandet. Jag har besökt äldreomsorgen på många ställen i landet i , , , , , , och inte minst i min hemstad . Jag har träffat väldigt mycket engagerad personal. Jag har träffat äldre som har varit mycket nöjda och ibland haft önskemål om olika saker. Jag har träffat pensionärsorganisationer och fackliga organisationer. På sina håll sjuder det av aktivitet i äldreomsorgen. Den miljard som , och satsade på den så kallade Kompetensstegen med verksamhetsnära utveckling i äldreomsorgen 20052007 har man verkligen använt för att förbättra äldreomsorgen. De stimulanspengar som alla partier i är överens om är välkomna. Men jag har känt en allt större oro. Kommunernas skatteintäkter minskar i takt med finanskrisen och ökad arbetslöshet som kostnaderna för socialbidragen stiger runt om i kommunerna. kom med uppgiften att kommunerna och landstingen behöver 14 miljarder för att klara verksamheten. Den moderata ordföranden i Kommuner och Landsting, , har skrivit brev till regeringen. Kommer inte ökade statsbidrag till kommuner och landsting som just nu på många ställen sitter och jobbar med sina budgetar skulle det först bli 30 000 färre jobb. har skatteintäkterna minskat ännu mer. talar man om 50 000 färre heltidsjobb i landsting och kommuner. rapporterar om de tysta varslen när timanställda och vikarier sägs upp runt om i kommuner och landsting. Deras förtroendevalda säger att det mest utsatta just nu är äldreomsorgen. Kommunaltjänstemännen säger: Vakna, regeringen!