prot · GW0955 · 2009-01-13 00:00:00 — Det är individer som undertecknar det, och eftersom de som ingår i Global Zero är personer som jag har känt genom vårt engagemang i dessa frågor är det naturligt att man också kom till mig, och de ville också att jag skulle tala på öppningskonferensen i . Det hade jag inte möjlighet att göra, för övrigt, tror jag, på grund av ett engagemang i denna kammare. Men min underskrift ansågs i alla fall vara betydelsefull, uppenbarligen också av . Jag är lite lätt smickrad över det. Vad ska vi då göra för att föra dessa frågor framåt? Vi ska vara engagerade, sakkunniga och realistiska. Vad innebär det senare? Jo, det innebär att vi nu ska se att de närmaste stegen måste ligga i dialogen mellan och . Jag fäster mycket stor vikt vid förhoppningen om att den nya amerikanska administrationen och kongressen kommer att ratificera CTBT. Jag kan inte vara säker på detta, för det finns en del problem i sammanhanget, men det skulle vara synnerligen viktigt för förberedelserna för icke-spridningskonferensen . Jag tror också att det är mycket viktigt att man nu sätter i gång samtalen om en ersättning för Start 1-avtalet, som löper ut . Jag sade också att jag tycker att både och skulle ha intresse av att gå vidare med signifikanta reduktioner av existerande arsenaler. Det handlar inte om att gå mot noll det ligger inte i korten men om vi kunde få dem att acceptera betydande ytterligare reduktioner tillsammans med ratificering av CTBT skulle det skapa ett underlag för framsteg i . har förvisso helt rätt i att det inte är jag som har dragit i gång hela den internationella debatten om multilateraliserad eller internationaliserad kärnbränslecykel. Det finns många som har varit aktiva i detta, inte minst till exempel den tyska regeringen. Men har tidigare inte varit aktivt. Den har tidigare inte bedömt detta som en viktig fråga. Det har vi förändrat. Jag tror att den är en viktig fråga, en nyckelfråga, för att förhindra spridningen till så kallade tröskelländer . Jag tror inte att vi är alldeles oeniga i de här frågorna. Det finns alltid en skönhetstävling om vem som har sagt mest och talat högst och längst. har vi, som också påpekade, gått in där vi spelar en mer betydelsefull roll i Europeiska unionen . Det antogs ett program under det franska ordförandeskapet. Det finns ett tidigare program om insatser mot massförstörelsevapen och om förhindrande av deras spridning. Det är en viktig uppgift för oss att föra detta vidare, inte minst i dialogen med den nya amerikanska administrationen. I det ingår också att ha en beredskap att i vissa lägen, framför allt i NPT-förberedelserna och kanske också i någon utsträckning när det gäller den multilateraliserade kärnbränslecykeln, kunna väcka både konkreta och konstruktiva förslag. Om detta tror jag att vi i grunden har en betydande enighet. 22 (): Det kanske var tur att inte hade tid att vara på öppningsceremonin i , för nu säger han att det inte handlar om att gå mot noll att det är bra om man börjar reducera men att det inte handlar om att gå mot noll. Jag trodde att det var att gå mot noll som handlade om. Det var tur att du inte höll det där öppningsanförandet i . När det gäller kärnbränslecykeln delar jag inte uppfattningen att det är först nu som den har vaknat i detta. Detta har varit en internationell fråga under en ganska , och som jag sade i mitt senaste anförande har fredsforskningsinstitutet i spelat en stor roll i det arbetet. Det är ett av de institut som den har stött. Det är den borgerliga regeringen som har velat minska anslagen till , vilket är högst förvånande. Bara fick ett erkännande som en av de förnämsta tankesmedjorna i världen. Man spelar en väldigt stor roll i den grupp av människor som är engagerade i nedrustningsfrågor, för man är en fundamentalt väldigt viktig tankesmedja. Regeringen behöver tänka om när det gäller stödet till . Men det finns också andra saker i interpellationssvaret som oroar mig. tillsatte en kommission under ledning av som tog fram ett stort antal konkreta åtgärder för hur nedrustningsarbetet skulle föras fram. Den kommissionen har fått bred internationell uppmärksamhet och väckt många sympatier. har gjort ett fantastiskt arbete och rest runt. Rapporten har översatts till mängder av språk och spritts på många sätt. I interpellationssvaret nämns inte rapport. Jag vill fråga varför. Varför tycker inte att den rapport som har utarbetat med konkreta förslag är någonting som en utrikesminister i borde nämna inför riksdag när vi nu diskuterar vad ska göra? Jag delar uppfattningen att vi nu har en chans att påverka den amerikanska administrationen. har ju visat en vilja att ta vissa steg i multilateral riktning. Låt oss hoppas att man undertecknar provstoppsavtalet, som naturligtvis är oerhört väsentligt, och att man har en mer positiv syn på översynskonferensen , så att NPT-arbetet kan gå framåt i stället för bakåt, som . Men i interpellationssvaret står det bara om den transatlantiska dialogen. Då måste jag fråga mig: Varför tycker utrikesminister att han inte har någon förmåga att tala med den andra parten, ? Varför har utrikesministern siktat på att bara ha en dialog med amerikanerna om detta? Det är ju och som gemensamt har av kärnvapenarsenalen. Tycker utrikesministern att han har föga möjligheter att föra en dialog med ? 23 Utrikesminister (): Som svar på några av frågor: Det är säkert riktigt att har ägnat sig åt frågan om multilateralisering av kärnbränslecykeln. Men ingen svensk utrikesminister i alla fall har tidigare talat om det; det betyder någonting vad svenska utrikesministrar säger. är ett oberoende forskningsinstitut, så vi har fört upp det på den politiska agendan på ett sätt som man inte tidigare gjorde; det är bara att konstatera detta. Varför sade jag att det inte blev noll ? Ja, därför att så är det. Jag tror att man ska inrikta sig på att de länder, och , som har av arsenalerna ska gå vidare med väsentliga reduktioner. Det ska leda fram till ett bra avtal på . Därefter måste vi ta itu med de lite mer besvärliga frågorna, skulle jag vilja säga. Låt mig nämna . Låt mig nämna som utökar sina arsenaler. Låt mig nämna som är ett betydande problem. Låt mig också nämna som inte officiellt har sagt att de har någon nukleär kapacitet men där vi utgår från att de har det. Även dessa problem måste hanteras innan vi når till noll. Jag skulle säga att det kommer att ta sin tid, och ska vi inrikta oss på intermediära steg. Det ingår också det framgår om läser min blogg noga i det upprop som jag undertecknade och som offentliggjordes i . Det är detta vi ska arbeta med. Varför talar jag då huvudsakligen om den transatlantiska dialogen? Men det är inte bara det. Jag nämnde också till exempel CD-förhandlingarna. Jo, det gör jag därför att jag tror att de största förhoppningarna ska knytas till den nya amerikanska administrationen. Att göra framsteg med CTBT tror jag är väldigt väsentligt. Jag tycker också att det i finns en större öppenhet för att göra ytterligare reduktioner av de nukleära arsenalerna än jag än så länge ser i . I den ryska militära doktrinen fästs ökad vikt vid kärnvapen, vilket har att göra med både ekonomiska och teknologiska faktorer. Men det är ett faktum att vi där ser en ökad betoning av kärnvapen i den militära doktrinen. Då tror jag att måste vara ledande i detta. Jag tror att det leder till att också kommer att acceptera dessa begränsningar. Förvisso där håller jag med ska vi föra en dialog också med dem. Vi ska inte heller låta bli att föra en dialog med de andra icke alldeles oproblematiska nationer som jag nämnt. nämnde som ett exempel på där vi accepterade avtalet mellan och . Jag vill bara notera att detta accepteras av samtliga länder i den så kallade NSG-gruppen. säger att det inte föranledde mycket diskussion i . Då får han väl lasta sig själv. Möjligheten finns alltid att ställa interpellationer om man tycker att frågor ska diskuteras. Någon interpellation ställdes icke i denna fråga. Jag hade med glädje förklarat Ja, , hör jag här från det är rätt, så förlåt, ställdes en interpellation till en gång i världen då han var handelsminister. Vi stryker det där. Men inför beslutet framställde i alla fall ingen interpellation. Jag hade välkomnat den debatten, på samma sätt som jag välkomnar alla andra debatter i denna viktiga fråga. 24 (): Låt mig friska upp utrikesministerns minne. Jag ställde en interpellation till utrikesministern just om agerande i , . Den debatten var här. Men den skedde med och eftersom jag var i och hämtade hem två fängslade byggnadsarbetare . Jag kunde därför tyvärr inte närvara i den interpellationsdebatten. (Utrikesminister (): Jag trodde att det var .) Nej, det var utrikesministern själv som var här, och jag hade ställt interpellationen men var tyvärr tvungen att hämta hem två svenskar efter ett visst konsulärt arbete gentemot . Jag tycker faktiskt att det var laga förfall att inte närvara i den interpellationsdebatten; det måste jag säga. Sedan vill jag säga en sak om svaret. Det ligger naturligtvis mycket i vad utrikesministern säger om möjligheten att komma ned till noll. Det finns andra spelare än bara och . Det är naturligtvis väsentligt att också involvera dem i den här diskussionen, för annars lär det bli väldigt svårt att få och att gå ned till noll om och eller och innehar kärnvapen; det förstår ju vem som helst. Den del i svaret som fortfarande oroar mig gäller program. Jag vill gärna höra en kommentar från utrikesministern om varför han undviker att nämna de konkreta punkter som har tagits fram av en av de personer som kanske har bästa anseendet i världen när det gäller just nedrustningsarbete en tidigare borgerlig minister som utsåg till att leda ett kommissionsarbete. Han tog fram ett antal förslag om konkreta åtgärder, något som tillsammans med andra länder borde driva. Utrikesministern nämner inte detta i interpellationssvaret och har ännu inte nämnt det i den här interpellationsdebatten, så jag är nyfiken på att få höra varför kommissionsrapport och de konkreta förslagen där inte används i den svenska utrikespolitiken. För övrigt önskar jag lycka till med att under ordförandeskapet höja röst i nedrustningspolitiken, för det är nödvändigt. 25 Utrikesminister (): Vi får väl utreda historien om interpellationsdebatter i fråga om NSG-problematiken. Frågan om är den fråga som jag inte har svarat på. Vad som står till ett statsråds förfogande här är . Jag försökte att på dessa vara så konkret som möjligt. Jag tror att allt det jag sade på ett eller annat sätt står i . I och för sig tror jag att där står mer, men är . I stället för att tala om olika typer av kommissioner ville jag tala om de faktiska problemen och utmaningarna på det här området. Jag tror att större delen av de förslag som lade fram ligger i olika typer av internationella förhandlingsprocesser vid det här laget. Vad jag i det här interpellationssvaret velat betona är de prioriteter som vi ser under den allra när det gäller det konkreta nedrustningsarbetet, framför allt på kärnvapenområdet. Ja, det finns saker på den konventionella sidan som jag inte har tagit upp däremot på kärnvapensidan. Det är den prioritet jag ville göra när jag ville ge ett svar som faktiskt handlade om vad vi avser att göra och vad vi avser att prioritera under det år då vi har ett extra tungt ansvar som ordförande i , då det finns öppningar på den amerikanska sidan och då viktiga steg måste tas i samband med den kommande översynskonferensen för NPT-processen. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2008/09:188 om pensionärernas ekonomiska situation 26 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att göra för att förbättra den ekonomiska situationen för pensionärerna. Regeringen har genomfört ett antal reformer till stöd för äldre. Bostadstilläggen har stärkts genom att gränsen för den högsta bostadskostnaden har höjts. Satsningar på har gjorts för att stärka kvaliteten i äldreomsorgen, och ett riktat stöd på ½ miljard har införts för att stödja utbyggnaden av särskilt boende. För att stödja Fritt val i kommunerna tillför regeringen . Utöver detta har även reformer genomförts till stöd för de äldre som väljer att fortsätta att arbeta genom att jobbskatteavdraget är högre för personer som vid årets ingång har fyllt samt genom att den särskilda löneskatten har slopats. I årets budget har regeringen valt att sänka skatten för de ålderspensionärer som har inkomster på . Här har vi efter en noggrann genomgång av pensionärernas ekonomiska förhållanden valt att främst satsa på pensionärer med de lägsta inkomsterna. De har därmed också fått den största skattelättnaden. En ensamstående garantipensionär, född eller senare, med full garantipension får en skattelättnad på ca . Reformen har också fördelningseffekter som är positiva ur ett jämställdhetsperspektiv. För att även bland annat de pensionärer som saknar skattepliktiga inkomster ska få en förbättring av den disponibla inkomsten har vi därutöver höjt gränsen för den skäliga levnadsnivån inom förmånerna äldreförsörjningsstöd och särskilt bostadstillägg till pensionärer. Även förbehållsbeloppet vid fastställandet av avgifter enligt socialtjänstlagen har höjts. Avslutningsvis vill jag säga att regeringen följer den allmänna ekonomiska utvecklingen, inklusive pensionärernas utveckling, mycket noga. 27 (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret och med att säga att vi egentligen inte är oense om något av de ökade ekonomiska stöd till pensionärer som regeringen har redovisat. Jag föreslår därför att vi här diskuterar det som vi är oense om. Jag känner en djup vördnad för de människor som är ålderspensionärer, för de människor som har byggt upp det här landet. Utan dem har vi inte kunnat stå här och diskutera vilka prioriteringar vi ska göra i politiken och i välfärden. Vi hade inte kunnat stå här och diskutera välfärdsutvecklingen om inte deras arbete, skatt och bidrag till tillväxten hade funnits. Men en djup vördnad blir man inte mätt av. Därför vill jag diskutera pensionerna som konstruktion och den orättvisa beskattning av pensioner som den här regeringen har. Pensionen är ingen allmosa. Det är ingenting som vi som är yrkesverksamma och kan, när vi tycker att vi har råd och vill, ge till de äldre därför att vi är snälla, för att vi är tacksamma eller för att vi känner vördnad. Pension är uppskjuten lön. Pension är lön som de som har arbetat har avstått under sin yrkesverksamma tid. Pension är en rättighet. Då blir jag både djupt förundrad och väldigt upprörd när vi har en regering som väljer att beskatta pensionärer hårdare än förvärvsarbetande. Det är så vi har . Vi har en regering som har inrättat olika skattetabeller för den som är förvärvsarbetande och för den som uppbär pension, alltså uppskjuten lön. Jag kan inte se någon logik i det. Jag kan inte förstå, om det inte är för att bestraffa pensionärer, varför man väljer att ha olika skattetabeller. Jag vill ge statsrådet chansen att här i kammaren förklara för mig, för kammaren och för alla de pensionärer som undrar: Hur kommer det sig att man ändrar skattetabeller så att pensionärer ska ha högre skatt? Jag vill ställa den raka och enkla frågan, som handlar om det viktigaste när det gäller pensionärernas ekonomi: Anser statsrådet att det är rätt att pensionärer ska betala en högre skatt för samma inkomst än vad en löntagare betalar? 28 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret och tacka för att hon har ställt den här interpellationen så att vi kan diskutera pensionärernas ekonomiska situation. Det tror jag att många av oss tycker är ett mycket angeläget ämne. Sedan drygt har ett nytt pensionssystem. Det är ett pensionssystem som ersatte det gamla ATP-systemet, som var ekonomiskt ohållbart och som de flesta insåg hade nått vägs ände. Det nya pensionssystemet bygger på några enkla principer, bland annat principen om raka rör, att när det betalas in avgifter ska det också betalas ut en förmån. Det handlar också om livsinkomstprincipen, att alla inkomster under livet räknas. Det nya systemet har varit gynnsamt för flera av de grupper som missgynnades av det gamla ATP-systemet, bland annat kvinnor och dem med lägre utbildning och lägre inkomst. Det nya systemet har varit gynnsamt för landets pensionärer. Sedan den så kallade följsamhetsindexeringen infördes har pensionerna ökat i princip realt sett. Sammanlagt har pensionerna realt sett ökat . Det innebär enligt priser för en pensionär som har 12 500 . Det är alltså mer som den här personen får i förhållande till om det gamla ATP-systemet hade varit i kraft. Det nya pensionssystemet har varit gynnsamt för landets pensionärer, och det har också varit ekonomiskt stabilt. Det beror bland annat på att det har varit fristående från statsbudgeten, ett autonomt system, men också i väldigt hög grad naturligtvis på att vi har haft en politisk stabilitet. Det var en bred politisk uppgörelse bakom det nya pensionssystemet. Det är de fyra borgerliga partierna och Socialdemokraterna som står bakom det pensionssystem som vi har. Den här principuppgörelsen om det nya pensionssystemet träffades under liberal ledning 1994, men därefter har flera socialdemokratiska regeringar lagt fram propositioner där man har preciserat detaljerna i den uppgörelse som vi i de fem partierna alla varit överens om. Jag tror att det är viktigt att komma ihåg det när vi står inför en tuff ekonomisk situation. Vi befinner oss i en finansiell kris och i en lågkonjunktur, den kanske tuffaste lågkonjunktur som vi har haft på mycket . Det är fem partier som står bakom pensionsöverenskommelsen. Det är fem partier som i grund och botten har ett gemensamt ansvar för pensionärernas ekonomiska situation. Vi från sida står bakom och vårdar den här pensionsöverenskommelsen. Det här pensionssystemet klarar den ekonomiska kris som vi befinner oss i . Men det finns ingen regering, inget pensionssystem, som kan låtsas som att det regnar när det inträffar en ekonomisk kris. Det är klart att det finns risker för att det kan påverka pensionärernas ekonomiska situation. Det är alltså viktigt att i den här situationen fundera över vad vi ska kunna göra för att se till att pensionssystemet fortsätter att vara stabilt och vad vi ska vidta för åtgärder för att lindra effekterna för landets pensionärer. Interpellanten känner mycket väl till vi sitter i samma pensionspolitiska arbetsgrupp att vi från och regeringens sida i övrigt är beredda att vidta mycket kraftfulla åtgärder för att se till att hålla pensionssystemet stabilt och för att se till att lindra effekterna för landets pensionärer av den ekonomiska kris som vi nu befinner oss i. Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att vi från , och jag tror från de övriga regeringspartierna, tänker ta vårt ansvar för att se till att vårda pensionssystemet och lindra effekterna av den här ekonomiska krisen för landets pensionärer. Jag utgår från att också Socialdemokraterna är beredda att ta sitt ansvar. 29 (): Även jag tycker att det är bra att har ställt den här interpellationen så att vi ges tillfälle att från talarstol reda ut begreppen lite grann. säger att den här regeringen har infört olika skattetabeller för arbetstagare och pensionärer. Ja, i någon mening finns det olika skattetabeller för pensionärer och arbetstagare, och de har alltid funnits. känner uppenbarligen inte till att grundavdragen har varit och är olika för pensionärer och för förvärvsarbetande. Det har förts fram här att när nu den här regeringen och riksdagsmajoriteten har infört någonting som heter jobbskatteavdrag, en skattereduktion som går till dem som är i arbete, skulle det på något sätt missgynna dem som uppbär pension. Detta är direkt felaktigt. Att man gynnar dem som är i arbete leder inte till att man missgynnar dem som uppbär pension. Pensionärer som har exakt likadan inkomst som en arbetstagare har i någon mening varit gynnade tidigare, om man ser på nettoinkomst efter skatter och avdrag. Det här har i någon mening accentuerats i och med att en arbetstagare inte kan göra avdrag för utgifter som har samband med arbete. Reseutgifter är utgifter som en pensionär inte har. Dessutom har det tillförts en avdragsbegränsning för de första som en arbetstagare har som inte är avdragsberättigade i samband med deklarationen. Men det är utgifter som anses ha samband med inkomstens förvärvande. Till detta kommer att en arbetstagare normalt betalar a-kasseavgift, och dessutom har en arbetstagare normalt också en fackföreningsavgift, som inte är avdragsgill. Då kan man säga att för att en pensionär och en arbetstagare med lika inkomster ska kunna ha samma nettoinkomst fordras ett jobbskatteavdrag. Det är vad denna regering har säkerställt. Man ska inte missgynnas av att man är i arbete, utan man ska gynnas av att man är i arbete. Detta att man gynnas av att vara i arbete leder i sin tur till att det finns större möjligheter att säkerställa pensionärernas ekonomiska utveckling framåt i tiden. Jag tycker att det är väldigt osakligt det som Socialdemokraterna har lyckats få till i den allmänna debatten, att pensionärerna skulle missgynnas av att man försöker se till att de som är i arbete och som ofta inte har särskilt höga inkomster åtminstone har ungefär samma ekonomiska nettoinkomst som de som har motsvarande i pension. När vi hade en uppvaktning i skatteutskottet från pensionärsorganisationerna i den här frågan var det uppenbart att företrädarna för pensionärerna själva inte riktigt hade tänkt på aspekten att reseutgifter, småavdrag, fackföreningsavgift och a-kasseavgift är utgifter som den som är i arbete har men som den som är pensionär inte har. Därför skulle jag vilja föreslå och att upphöra att försöka hävda att vi genom jobbskatteavdraget skulle ha försatt pensionärerna i en sämre situation. 30 (): Jag delar inte uppfattning. Det går naturligtvis att hitta olika detaljer som skapar avdragsmöjligheter för inkomstens förvärvande. Men genom jobbskatteavdraget institutionaliserar man en orättvisa; man genomför en generell åtgärd som skapar ett bestående glapp mellan pensionärerna och löntagarna. Jag förstår att man från alliansens sida vill hitta bortförklaringar, vill skapa dimridåer och en annan bild än vad det här egentligen handlar om. En pensionär som har i månadspension betalar ca mer i skatt än en löntagare med samma inkomst. Jag tycker inte att det finns några logiskt hållbara argument för att pensionärer ska betala högre skatt än andra. PRO gjorde ihop med en undersökning i ett 50-tal länder. De kom fram till att det inte finns något land förutom som har den här typen av system. Vi är alltså ensamma om det. Då frågar man sig: Varför ska det vara så här? Är det rimligt? Jag tycker att på den här punkten håller på att bli en skattemässig bananrepublik, och det måste det göras något åt. Vi har från vår sida sagt att vi är beredda att genomföra en sänkning med för alla pensionärer. Det kan jämföras med den höjning av pensionerna som gjordes med , som inte ens täcker kostnaden för dagens rätt. På årsbasis är det det handlar om. ställt mot är en viss skillnad. När man går igenom tabeller och tittar på hur skatteorättvisan ser ut kan man se att med en inkomst på handlar det om mer i skatt som pensionär, med en inkomst på är det , med i inkomst , med i inkomst , med i inkomst och med i inkomst är det mer i skatt. Så här ser det ut i den krassa, reala verkligheten. Jag tycker att det är viktigt att tydliggöra de här siffrorna. Jag vill också understryka att såväl PRO som SPF är fullständigt överens i kritiken mot det här. Till och med en tidigare minister i en borgerlig regering, som leder SPF, har uttalat mycket stark kritik i den här frågan. Det här är ett av de grundläggande rättvisekrav som pensionärsorganisationerna driver . Det ska bli intressant att höra hur ministern tänker reda ut den här frågan, om det finns någon ambition att göra någon sorts förklaring eller om det finns en ambition att utjämna den här orättvisan och försöka gå pensionärsorganisationerna till mötes.