prot · GW09117 · 2009-05-13 00:00:00 — Det är talande att den enda gången de folkpartistiska utrikespolitiska och biståndspolitiska kraven syns i ett utrikesutskotts betänkande är när oppositionen lyfter fram dem. Jag begärde replik för en annan fråga. talade om att det behövs en cocktail av åtgärder. Det är helt sant. En av de åtgärderna är klimatbistånd, som också lyfte fram. Regeringen har ju storsatsat på klimatbistånd, vilket jag tycker är positivt och välkommet. Men det stora problemet med regeringens satsning är att den sker på bekostnad av andra biståndsinsatser. Man tar resurser från utlovade satsningar på utbildning för flickor, hiv/aids-bekämpning, jordbruksutveckling och så vidare för att finansiera klimatbistånd. Är det solidariskt, ? Ligger denna användning av biståndsmedel inom ditt begrepp om solidaritet, som du talade om tidigare? För mig, som vänsterpartist, är detta snarare en form av dubbel bestraffning. Först ska världens fattiga bära bördan av de klimatförändringar som vi här i har skapat. Sedan ska världens fattiga betala för de klimatförändringarna, betala för att klimatbördan ska lättas, genom uteblivet bistånd. Jag har väldigt svårt att förstå logiken i det. Klimatförändringarna är en ny utmaning som läggs ovanpå många redan existerande utmaningar som fattigdom, ojämlikhet och så vidare, och kräver nya omfattande resurser. Då räcker det inte att göra som den borgerliga regeringen och bara omfördela inom biståndsramen. 161 () replik: Det kanske inte är så konstigt att oppositionen inte har lyft upp frågan om miljödomstol. Det är bara ett parti som är klokt nog att stödja det, nämligen . Varken eller Socialdemokraterna har någonsin motionerat om det. Det här betänkandet bygger ju också på motioner. Det hade naturligtvis varit glädjande om vi i alliansen hade varit eniga. Just nu är det väl två partier som tycker så här. Vi får kämpa vidare och vara positiva. Jag tror att frågan om en internationell miljödomstol är en ganska ny politisk fråga internationellt. Den är i sin linda. Om fattar ett positivt beslut är det glädjande, men det gäller också att så frön på olika sätt och se till att stärks. Det är därifrån inspirationen har kommit. Vi kan konstatera att det svenska biståndet aldrig har varit större än just . Vi har en alliansregering som har prioriterat och lyft upp enprocentsmålet. Socialdemokraterna med tidigare stödpartier, och , nådde inte upp till enprocentsmålet under tolv års regerande trots väldigt vackra ord. Man kan se att miljöpolitiken aldrig har varit mer framträdande än nu när det gäller biståndet. Jag hade hoppats att biståndsministern skulle vara här så att hon hade kunnat redogöra för det spännande arbetet med den grupp som hon leder internationellt. Det har hon redogjort för på interna möten hos oss i utskottet. Det ska bli spännande att se vilket resultat de kommer fram till. Jag tror att vi får vänta på slutrapporten ett tag till. Det kommer att bidra till en spännande debatt. Man kan ha synpunkter på hur stor del av kakan som ska ligga inom eller utöver biståndet. En del partier har i sina budgetar lagt det utöver den ordinarie biståndsbudgeten, andra har kanske inte riktigt samma uppfattning. Man måste ändå konstatera att det här är enligt Dacreglerna. Man har inte begått något brott mot den internationella biståndspolitiken. 162 HANS () replik: Så här brukar det låta när man debatterar med . Hon hänvisar till hur det såg ut med den tidigare socialdemokratiska regeringen när var ett av stödpartierna. har du suttit vid makten , . När ska du börja ta ansvar för din egen politik? Det går inte att bygga hela sin politiska trovärdighet på att säga att det var sämre . måste du också peka på förbättringen och avtrycken med din politik. Jag frågade inte om regeringens finansiering av klimatbiståndet när man tar från satsningar på utbildning för flickor, från hiv/aids-bekämpningen, från programmen för jordbruksutveckling och lägger på klimatåtgärder var Dacfähig. Visst ligger det inom de internationella reglerna. Jag frågade om det ligger inom ramen för det begrepp som använde sig av i sitt anförande. Är det en solidarisk användning av biståndspengarna? Det var den fråga jag ställde och den som borde svara på. Jag vill också lyfta upp en annan fråga som var intressant. I sitt anförande sade att staten ska sätta upp tydliga riktlinjer för miljön. Det var ett oerhört välkommet besked från . Ska jag tolka det som att nu också på det här området motsätter sig regeringens handelspolitik när det gäller EU:s avtal med bland annat och de avtal som just nu förhandlas mellan EU, Andinska gemenskapen och ? I alla de avtalen försöker den borgerliga regeringen påtvinga regelverk som gäller investeringar och offentlig upphandling, som aktivt och direkt skulle motverka, förhindra och försvåra för länder i , och att ställa tydliga miljökrav på multinationella företag. 163 () replik: Generella regler och krav när det gäller biståndet är något som vi i välkomnar. Jag tror att man är intellektuellt ohederlig om man inte för fram att marknadsekonomi är det enda ekonomiska styrsätt som fungerar i världen, om man inte säger att demokrati är det enda styrelsesätt som är värdigt fria medborgare och om man inte säger att mänskliga rättigheter inte går att kompromissas bort. Man ska vara väldigt tydlig vad gäller värderingar. En aspekt som är viktig att lyfta fram är ju nivån av regleringar av detta. Hur detaljreglerad ska man vara? Man kan ha synpunkter, inte bara på handelsavtalen utan också på hur och ibland IMF agerar. Jag tror att den modell som växer fram just nu ändå har gått i rätt riktning, om vi tittar på de globala institutionerna. Förut var det mer standardiserade paket som såldes in i olika länder. De är viktiga och bra på många sätt. Man är tydlig när det gäller marknadsekonomi och att staten inte ska äga allting. Man har en stor öppenhet. Det tror jag är bra. Man kan ha enskilda synpunkter på väldigt detaljerade förslag. Jag följde debatten då man diskuterade avtalet när det gäller . Jag har följt den debatt som Svalorna och flera biståndsorganisationer har skrivit. Jag kan tycka att det kan finnas en poäng i att det blir för mycket detaljreglering som kan vara negativ. Man måste ändå vara tydlig med grundregeln när det gäller marknadsekonomi och öppenhet. var det en debatt om huruvida privatiseringar är av ondo eller av godo. Jag tror inte på privatiseringar i sig och att det alltid frälser och skapar en bättre tillvaro. Jag tycker inte att man med automatik ska avråda från eller säga nej till privatiseringar. kan man också där behöva ett slags cocktail för att få i gång en marknad. Det fanns också många länder, exempelvis vänsterstyrda och kommunistiska, som hade statliga monopol där man varken hade rent vatten eller tillgång till många energislag. Det har funnits bakslag i båda typerna av ekonomier. 164 (): Den globala klimatförändringen och de därmed kommande kriserna för världens ekosystem är vår tids största utmaningar, har många sagt, och det säger jag också. Det handlar om miljöproblem av en kaliber som vi faktiskt inte vet om vi kommer att klara av politiskt, dels på grund av samverkanssvårigheter, dels på grund av att åtgärderna kan ge orimliga sociala effekter på de mest utsatta samhällena. En sak är säker. Det finns inget utrymme för partipolitiska konflikter men gärna en tävlan om den bästa politiska vägen framåt. Vi måste attackera klimatfrågan tillsammans och internationellt. Vårt politiska verktyg är EU som internationell aktör. Jag uppmanar särskilt att beakta detta faktum. Det gör jag eftersom jag i den pågående EU-valrörelsen möter Vänsterns debattörer i skolor och på torg där man presenterar sig som det mest EU-negativa partiet. Vi har inte råd att förneka vårt viktigaste politiska verktyg EU. Dessutom är det djupt omoraliskt att vilseleda våra medborgare och våra väljare. Jordens framtida befolkning uppskattas till 89 miljarder människor . Det är människor som har rätt till ett lika bra liv som vårt. engagemang i miljöpolitiken handlar inte om röstfiske. Vårt engagemang bottnar i ansvar och förvaltarskap. Förvaltarskap innebär att jorden inte enbart finns till för oss som lever utan att vi måste förvalta den så att den fungerar lika bra för kommande generationer som den gjorde när vi övertog den av våra föräldrar. Insikten att miljöpolitik och ekonomisk politik måste förenas är central för att vi ska kunna förvalta inte förbruka naturens allt knappare resurser. Så vill vi ta ansvar för de globala ödesfrågorna klimatet, vattnet och livsmedlen och arbeta mot resursslöseri på alla plan. Att förbruka ändliga resurser och överge kommande generationer är inte att ta förvaltaransvar enligt vår ideologi. Miljöpolitiken hanterades alltför länge som om det var ett nationellt problem, trots att luft- och vattenföroreningar i verkligheten alltid har haft en global dimension. effektivaste möjligheter att påverka miljö- och klimatpolitiken är genom EU-samarbetet. EU:s miljöpolitik får dock inte begränsas till endast en bättre europeisk miljö, den måste också driva på det globala ansvarstagandet. Klimatproblemen är större än vad som sagts. Havens och växternas förmåga att ta upp koldioxid har redan mattats av. Detta trodde forskarna inte skulle inträffa förrän mot slutet av detta århundrade. accelererar utsläppstakten i de flesta delarna av världen, medan några få länder lyckats inleda vändningen mot lägre utsläpp. De rika länderna är fastlåsta i en energiintensiv konsumtion, ett byggande och transporter. Snabbt växande ekonomier som och följer efter. Vi vet att effekterna av klimatförändringarna mest kommer att drabba utvecklingsländerna. har dessa länder bidragit minst till problemet. Någon har beskrivit i sammanhanget som en passiv rökare, det vill säga att man drabbas ofrivilligt av ohälsa och död utan att själv ha bidragit till föroreningen. Det är viktigt att västvärlden med EU i spetsen tar sitt ansvar och hjälper de länder som kommer att lida mest av följderna av CO2-utsläppen. Den måste driva på EU att axla ett globalt ledarskap. Bara ett brett internationellt samarbete kan tackla problemen. Det är nödvändigt att alla länder medverkar till att vända ökningarna av koldioxidutsläppen till radikala minskningar vid det kommande mötet . I reservationerna lyfter man fram att hälsovård och utbildning ska vara offentliga åtaganden globalt, att vi drastiskt ska ändra våra konsumtionsvanor, att en särskild fond ska inrättas för investeringar i , att vi ska satsa på åtgärder mot mineral- och vitaminbrist och att vatten är en mänsklig rättighet som inte får privatiseras. Den senare frågan har diskuterats här , och jag vill bara peka på en sak. Även livsmedel och mat är en mänsklig rättighet. Vi skulle aldrig fundera på att ge staten monopol att hantera alla livsmedel i världen. Kanske finns det fördelar att vi har både offentlig och privat verksamhet för att få effektivitet i fråga om en bristvara. Jag tror att det är väldigt klokt att beakta det. Man ska inte låsa upp en så viktig vara som vatten. Detta är viktiga frågor som regeringen har att beakta i och EU:s arbete för en hållbar utveckling och miljö. Därmed yrkar jag för bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande 16 och avslag på reservationerna. 165 () replik: Jag tyckte att det var intressant att lyssna på . Det var först i slutklämmen som det började bli lite konfrontatoriskt. Vatten skiljer sig från mat, inte bara för att det är flytande utan för att det har mer än en funktion. Vatten handlar mycket om hälsa. Det handlar mycket om att kunna tvätta sig, att kunna hålla sig ren och att hålla sjukdomar borta. Därför är vatten och mat på sitt sätt självklart livsnödvändiga för att man ska kunna leva. Men vatten fyller fler funktioner än att man bara ska kunna äta och dricka. Därför är just tillgången till rent vatten en helt grundläggande och avgörande fråga som är oerhört viktig, även om man inte kan säga att den är viktigare än mat. Men när man som jag har varit ute med på fältbesök ser man hur oerhört allvarligt och hur oerhört snabbt sjukdomar sprider sig när det är brist på rent vatten för att människor ska kunna hålla sig rena och hålla sjukdomar borta. Jag vill därför säga att tillgången till vatten är kolossalt viktig. får gärna berätta om några forskare som hävdar att privatisering av vattenresursen är någonting som gör att fattiga människor klarar sig bättre. Jag kan inte tro det, och det är inte många som tror det. Jag har aldrig hört någon säga det, tvärtom. Gör man vatten till en handelsvara i fattiga länder är det färre människor som får tillgång till rent vatten, inte fler. Men kan gärna berätta var han hittar sin inspiration i denna fråga. 166 () replik: Jag delar inställning att vatten är oerhört viktigt. Det är precis därför som jag tror att vi ska försöka hitta den bästa vägen för att hantera det. Det är en bristvara. Kan man sätta ett pris på den av något slag hushållar man mycket bättre med den och får ut mer för det. Men jag inser problemet när man har att göra med en marknad som inte har någon köpkraft. Därför kan man inte hantera det på ett vanligt marknadsmässigt sätt. Men jag tror att de aktörer som ska arbeta för ett effektivt tillvaratagande och en effektiv distribution till både dem som kan köpa den och dem som inte kan köpa den bör vi söka både på den privata sidan och på den offentliga sidan och gärna blandat och bland många. Då har vi en konkurrens för bästa kvalitet till lägsta pris, och det fungerar . Ett monopol är inte lika effektivt att hushålla med en bristvara som en mångfald är. Det är det som gör mig övertygad om att man behöver söka lösningar på mer än ett ställe. 167 () replik: får gärna räkna upp några av de källor eller inspiratörer som han hänvisar till. Jag som också har engagerat mig i dessa frågor har aldrig hittat någon tongivande forskare, någon biståndsprofessor eller någon forskning alls som pekar på att en privatisering av vatten leder till att fler fattiga människor får tillgång till vatten, tvärtom. Det skulle därför vara intressant om i sin slutkommentar kan räkna upp ett par av dem eftersom jag aldrig har hittat någon. Jag har aldrig i FN-sammanhang eller i något enda sammanhang stött på någon tongivande person som i dessa sammanhang har hävdat att en privatisering av basala saker som vatten skulle leda till en ökad tillgång för fattiga och ibland utblottade människor. Det tror jag inte på. När man tittar på våra motioner står det om många andra saker, förutom om den här frågan, som det är svårt för mig att förstå att ni vänder er mot. Varför vänder man sig mot att vi ska ta initiativ till en kontinuerlig internationell övervakning av ekosystemen och ett bevarande av biologisk mångfald? Vi ställer oss bakom de riktlinjer för dammbyggnad som utarbetats av World Commission on Dams att bör stödja ett upprop om ett moratorium för finansiering av nya stora dammar från . Det här är ju projekt som stötts av , som delvis har finansierats av Sida och som Sida ställer sig bakom. Men ni som regeringsföreträdare kan inte ställa er bakom detta. Kan jag få höra något skäl till det? Den frågan har vi än så länge inte berört här. Det kunde vara intressant att höra skälen till att ni inte ställer er bakom den verksamhet som vi själva har finansierat. 168 () replik: Ledamoten vet mycket väl att man kan yrka avslag på motioner även om man tycker att det kan finnas värdefulla saker i dem. I mitt anförande här uppmanade jag regeringen att beakta motionerna och att i sitt fortsatta arbete ta med sig det som där sägs. Det är mycket viktigare med vatten än med allt annat, men då ska man också tillgripa de metoder som man tror fungerar bäst. Jag har ingen professor att hänvisa till. Men logiken är ganska enkel. För att det ska fungera med distribution, med utvinning och med produktion ska de medel användas som vi känner är bäst i ett samhälle. Självklart finns det svaga grupper. Sådana finns det också i vårt land. Men då kan man kompensera med möjligheter för dem att delta och att köpa vatten. Det är en bättre väg än att försöka monopolisera, för det kostar mycket pengar och försenar väldigt mycket när det gäller de behov som vi ser framför oss. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Proposition 2008/09:191 Eftersök av trafikskadat vilt 17 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2008/09:504 Framtiden för anställda hos olika myndigheter i av () till näringsminister () 2008/09:505 Åtgärder mot ökande brottslighet i av () till justitieminister () 2008/09:506 Resurser till polisen i av () till justitieminister () 2008/09:507 God levnadsnivå av () till statsrådet () 2008/09:508 Dopningslaboratoriets framtid av () till kulturminister () 2008/09:509 Finansieringen av den svenska skolan av () till utbildningsminister () 2008/09:510 Specialutformade program i gymnasieskolan av () till utbildningsminister () 2008/09:511 IB-elevernas möjligheter att söka till vidare studier av () till utbildningsminister () 2008/09:512 Den regionala utvecklingen av () till näringsminister () 2008/09:513 riskbedömningar i tvister om vårdnad, boende och umgänge av () till statsrådet () 2008/09:514 av () till finansminister () 2008/09:515 Kritik från av () till finansminister () 2008/09:516 Rätt till dopningskontroll av () till justitieminister () 2008/09:517 Den ekonomiska krisens effekter på folkhälsan av () till statsrådet () 2008/09:518 Fritidsledarutbildningen av LiseLotte () till utbildningsminister () 2008/09:519 Inflytande över försvaret av () till försvarsminister () 2008/09:520 Förhandlingarna mellan och respektive Andinska gemenskapen av () till statsrådet () 2008/09:521 bistånd i av () till statsrådet () 2008/09:522 Lagstiftning om skolkuratorer av Amineh Kakabaveh (v) till utbildningsminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2008/09:921 Skadeståndsanspråk mot för förstörda svenska biståndsprojekt i av () till statsrådet () 2008/09:922 Skyddsvärd skog av () till finansminister () 2008/09:923 EU, AU och demokrati i av () till utrikesminister () 2008/09:924 av () till utrikesminister () 2008/09:925 sexköpslag av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2008/09:926 Ordval mellan mödomshinna och slidkrans av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2008/09:927 Svensk diplomatisk representation i av () till utrikesminister () 2008/09:928 Prostitution i av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2008/09:929 Norm för LSS-boende av () till statsrådet () 2008/09:930 Framtiden för Frösö behandlingshem av () till socialminister () 2008/09:931 och avverkning av skyddsvärd skog av () till finansminister () 2008/09:932 Arbetsmiljöundersökningen 2009 av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:933 Försvaret som en politisk fråga av () till försvarsminister () 2008/09:934 Turistvisum för medborgare i Bosnien och av () till utrikesminister () 2008/09:935 Felaktiga klamydiaprover av () till statsrådet () 2008/09:936 Beskattningen av syntetisk diesel av () till finansminister () 2008/09:937 flygangrepp i av () till försvarsminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2008/09:866 Åtkomst till domar av () till justitieminister () 2008/09:891 Folkmordet av i (fp) till utrikesminister () 2008/09:896 Tonnageskatt för sjöfarten av () till finansminister () 2008/09:897 Inresetillstånd till av () till statsrådet () 2008/09:898 Skolbiblioteken av () till utbildningsminister () 2008/09:902 Statligt kreditgarantisystem för små och medelstora företag av Per Åsling (c) till näringsminister () 2008/09:903 Polisens befogenhet att beslagta fordon vid streetracing av () till justitieminister () 2008/09:904 Försenad utredning om fjärrvärmen av () till näringsminister () 2008/09:905 av () till utrikesminister () 2008/09:906 Holmöfärjan av () till statsrådet () 2008/09:907 Sekretesskyddade unga av () till finansminister () 2008/09:908 av () till kulturminister () 2008/09:910 Statligt stöd till sommarjobb för unga av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:912 Specialutformade program inom gymnasieskolan av () till utbildningsminister () 2008/09:914 Regelverk för sms-lån av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2008/09:915 Handlingsplan mot ekonomisk brottslighet av () till justitieminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf. 31 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 11 § anf. 75 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 12 § anf. 103 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 15 § anf. 134 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.