prot · GW09119 · 2009-05-15 00:00:00 — I industrisamhället har vi också relativt väl kunnat klassificera vad som har hänt. Men i tjänstesamhället som har vuxit fram och turistnäringen som växer snabbt finns inte samma precision i statistiken. Det är naturligtvis allvarligt eftersom det är en av våra stora framtidsbranscher. Därför har frågan väckts, inte minst av organisationerna i branschen. Förtur, som är en av de betydande organisationerna, tycker att det är viktigt att man kan skapa reda i statistiken. mäter man de här 10 000 turistföretagen på ett sådant sätt att vi inte vet om alla de nya företagen i en av de mest expansiva branscherna, nämligen hästturismen där man tror att det kanske finns 500 företag över huvud taget är involverade i den här statistiken. Sedan vet man inte heller särskilt mycket om det som gäller jakt och fiske som också är två expansiva turistbranscher som inte fångas upp av den nuvarande statistiken. Därför vore det önskvärt att man kunde jobba vidare med eller vilken myndighet det nu är som rimligen bör få ett sådant uppdrag av regeringen för att se på vilket sätt man kan fånga upp turistföretagen i fortsättningen så att vi vet hur många turistföretag vi har, hur de utvecklas och vilka branscher de omfattar. Många av dem är ju branschöverskridande och finns på flera olika håll, och det vore skäl, tycker jag, att finansministern som är ansvarig för kanske kunde ge ett uppdrag till SCB att se hur man fångar upp turistföretagen i fortsättningen. 61 Finansminister (): Jag kan instämma i mycket av det som säger. Kor och maskiner har vi noggrant registrerat. Skördar avrapporteras med nogsam precision. Det är viktigt; det ska vi inte underskatta. Vi behöver bra statistik för att bygga ett bra samhälle, för statistiken är så att säga informationskällan för samhällsingenjörernas arbete. Det är nödvändigt att vi gradvis kan genomföra förbättringar på basis av den kunskapen. På samma sätt är turistnäringen av stor vikt, inte minst för dem som bor på landsbygden där jobben ofta är färre. Många som jobbar som skogsarbetare med röjning och annat kan få en extra inkomst på att jobba med jakt och fiske. Det är en viktig och naturlig del som även berikar människors liv därför att det är centralt att människor också har möjlighet att arbeta med sådant som de tycker är viktigt och intressant. Allt det här delar jag syn på. Det är naturligtvis också så att vi på olika sätt via Visit , turistfrämjandet och olika anslag ska göra vad vi kan för att underlätta för turistnäringen. Vi måste också öka medvetenheten om vilken stor ekonomisk betydelse den har. Jag delar till fullo syn i den frågan. Sedan är det, som jag redogjort för, så att våra möjligheter att göra en specifik nationell statistik på detta område såvitt vi bedömer är begränsade. Det kan man naturligtvis beklaga, men det är också så att statistik för att fungera väl måste ha de här länderjämförande dragen, och det tror jag att är väl medveten om. Jag kan gärna instämma i inriktningen på interpellation, men vi har dock begränsningar av FN, EU och de internationella konventionerna. 62 (): Det är bra att kan instämma i mina resonemang, men det vore bättre om han kunde dela min slutsats att regeringen skulle kunna ge ett uppdrag exempelvis till att se på vilket sätt man i fortsättningen bättre kan fånga upp turistnäringen. Jag inser att det inte är något man kan göra på egen hand och inget man kan göra , utan det kommer säkert att vara ett långvarigt arbete, men desto större skäl finns det att påbörja arbetet så snabbt som möjligt. Därför kvarstår min fråga till : Kan tänka sig att ge ett sådant uppdrag till någon myndighet för att på så vis få i gång en process som gör att vi inte behöver återkomma till den här frågan eller och säga att ingenting har hänt och vi står kvar på samma ställe som vi gör 2009? Jag inser med tanke på den tidigare debatten att inte vill sänka några arbetsgivaravgifter för turistföretagen. Det har vi socialdemokrater föreslagit, men jag inser att vi där har olika politiska uppfattningar, och jag. Men i den här frågan om att försöka fånga upp och synliggöra turistföretagen borde det kostar nog inte särskilt mycket, och kanske inte någonting alls kanske kunna kosta på sig ett uppdrag till någon myndighet. Därför återstår min fråga: Vill försöka medverka till att undersöka möjligheterna att få in turismen i statistiken på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt än ? Sedan får man fundera på hur man kan agera i ett internationellt sammanhang så att det här kan följas upp i fortsättningen. Det är viktigt att bollen måste få börja rulla även om det kommer att ta tid innan man kommer till slutpunkten. 63 Finansminister (): Jag delar som sagt syn på turistnäringen. Vi är ett land byggt på tung industri, och det ska vi vara glada för. Skogen, malmen och stålet är kärnan i mycket av det vi lever på, och så kommer det också att vara . Men det är bra att vi får en växande tjänstesektor. I en globaliserad värld är det uppenbart att upplevelseindustri och turism kan spela en roll för sysselsättning och välfärd, inte minst i delar av där varken arbetsmarknad eller ekonomisk utveckling har varit fullt så gynnsamma. ska man komma ihåg att vi talar om ett långvarigt arbete. Den revidering av de här näringsgrenskoderna som vi nu talar om inleddes och slutfördes till 2007. En mindre revidering ska nu göras. De större görs med mellanrum. Den mindre revideringen är planerad till 2012, och en större revidering är tänkbar kring 2020. Ett ingångsvärde från svensk sida i det arbetet kan vara att vi kan argumentera för att turistnäringen bör få en bättre beskrivning och en bättre återgivning i den här statistiken. Det är bra att konstaterar att detta är ett långvarigt arbete, för jag kan ge besked om att vi när arbetet kommer i gång och görs kommer att betona den här typen av faktorer. Det kommer att dröja länge innan vi har gjort några mer betydande framsteg. Sedan avstår jag ifrån att fortsätta debatten om arbetsgivaravgifter i just detta inlägg. 64 (): Vi kan ta debatten om arbetsgivaravgifterna . Vi tycker att både turistföretagen och andra har gjort sig förtjänta sig av detta, men det vill inte . Det är en annan diskussion. Med tanke på det här långvariga perspektivet, att det kommer att ta att ändra statistiken, vore det kanske idé om regeringen gjorde en avsiktsförklaring, hade någon intention och kunde ge någon myndighet i uppdrag att få i bollen i rullning. Även om det tar tre, fem, sju eller är det bättre att få i gång det hela. Det vore väl synd om skulle vänta så länge så att han inte längre har möjlighet att skicka ut ett sådant uppdrag. Det kan ju vara så på andra sidan 2010 att någon annan skickar i väg uppdraget. har chansen att göra någonting positivt för turistnäringen. 65 Finansminister (): Jag förstår att känner en oro för att jag inte ska få fullfölja en sådan revidering. Jag hoppas naturligtvis att det ska gå så i valet att vi kan återkomma med framsteg i den här frågan. Det kan säkert ligga en poäng i det säger om intentionerna för turistnäringen. Det är naturligtvis en sak som vi ska överväga. Det förefaller naturligt att det här är en av de aspekter som bör vägas in i den revidering av näringslivskoderna som ska göras. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2008/09:497 om helikopterenhet till 66 Försvarsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att verkställa beslutet om en helikopterenhet till den svenska insatsen i . Regeringen upplyste i propositionen Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) (prop. 2008/09:69) om att det svenska bidraget framöver även skulle komma att bestå av en helikopterenhet med sjukvårdstransportförmåga. Det är regeringens ambition att detta ska kunna göras så snart det bara är möjligt. Redan i samband med det sammansatta utrikes- och försvarsutskottets behandling av propositionen, kunde det emellertid konstateras att den avsedda helikopterenheten skulle komma att försenas avsevärt. Förseningen beror på att helikopterbataljonen är inne i en omställningsperiod där personaltillgången, personalens utbildningsstatus och materielens status inte medger att en helikopterenhet sänds till . En insats kan därför bli verklighet först så snart en sådan enhet är utrustad och utbildad för ändamålet. B är det enda system som utrustats för uppgiften. Innan konstruktionsproblemen i systemet är åtgärdade och personalen är färdigutbildad finns det av naturliga skäl ingen sådan helikopterenhet att skicka. Ett utnyttjande av innebär inte en möjlig lösning i det omedelbara perspektivet. Det bedrivs ingen verksamhet med . Det innebär dels att det inte finns utbildad personal, dels att materielen inte är i stånd att användas. Därutöver saknar utrustning som är av betydelse vid insatser av den förevarande karaktären. Den successiva uppbyggnaden av Försvarsmaktens helikopterkapacitet är en prioriterad fråga för regeringen. Av den anledningen tillsatte regeringen en särskild utredare för att se över hur förmågan att understödja Försvarsmaktens insatsförband med helikoptrar ska bibehållas respektive förbättras. Utredaren ska presentera en delrapport om . Därefter kommer regeringen att ta ställning till detta helikoptersystem. Slutrapporten kommer att presenteras . 67 (): Dessvärre finns det mycket som talar för att de svenska soldaterna i nu löper väsentligt större risker . har flera regelrätta eldöverfall utförts mot den svenska truppen, och har en självmordsbombning inträffat i det svenska området . föreslog regeringen att vi skulle tillföra en helikopterenhet till det svenska truppbidraget . Det är korrekt som försvarsministern framhåller att det sammansatta försvars- och utrikesutskottet fick information om att just en sjukvårdshelikopter eller en så kallad på nytt skulle bli försenad. Grundat på uppgifter från Försvarsmakten noterade utskottet också att myndigheten övervägde andra möjligheter att förbättra sjukvårdsförmågan med just helikoptrar. Med stöd av detta, herr talman, avslogs ett motionsyrkande gällande just betydelsen av helikopterförmåga. kan man fråga sig varför helikoptrar är så viktiga i ett internationellt operationsområde. Svaret är att det svenska ansvarsområdet i är lika stort som men till stora delar väglöst. Om en soldat såras kan det ta många timmar att med fordon komma till sjukhus. Följden kan bli att svenska soldater avlider i onödan. Den inriktningsproposition som ligger på bord präglas mer än något annat av målet att skapa förmåga här och . I detta, herr talman, ligger enligt min mening att i valet mellan en eller en vanlig helikopter är det senare att föredra. Jag delar helt insatschefen åsikt att vilken helikopter som helst är bättre än ingen alls. har andra helikoptrar varav , Vertolen, torde vara det snabbaste och mest lämpade alternativet. Dess dubbla rotorer är alltid att fördra när förhållandena är som i , hög höjd och hett klimat. Den andra möjligheten kan bestå i att hyra helikoptrar med pilot antingen på den öppna marknaden eller av andra länder som till exempel . Sedan förlorade två officerare i har diskussionen om helikoptrar intensifierats. Gång på gång har generalläkare i Försvarsmakten framfört kritik. Jag har själv talat med olika läkare som arbetat i vårt område både här hemma och när jag har besökt vår trupp i Mazar-i-Sharif. Alla pekar samstämmigt ut avsaknaden av luftburna transporter som den allvarligaste bristen. Jag är naturligtvis tacksam för det svar som jag har fått, men jag undrar om försvarsministern har några alternativa strategier, alternativ som innebär tillgänglighet nu eller senare om det går ytterligare år utan att blir färdiga. 68 Försvarsminister (): Kammaren ska notera att det var min prioritering att så tydligt och så hårt lyfta fram till . B var avsedd att verka redan i Nordic Battlegroup 2008. Så snart denna uppgift var fullgjord var det min ambition, min prioritering, att de skulle gå till . Det som har skett är att de är starkt försenade från leverantören. De har dessutom tekniska problem som innebär att en försening också kommer när det gäller utbildning. Det påverkar så klart i sin tur möjligheten att sända dem till . Detta är en bedrövelsens historia. Det är någonting som gör Försvarsmakten djupt bekymrad. Det är någonting som gör mig djupt bekymrad. Jag kan lova att alla som är berörda i den här frågan gör allt som står i deras makt för att få 10 B iståndsatt så snart det bara är möjligt. kan inte utgöra ett alternativ i . Det är snarare så att man tittar på möjligheterna att sända till under nästkommande år. En insats i ställer helt andra krav på helikoptrarna än en insats i närområdet. Den stoftrika miljön sliter på motorer och gör att helikoptrar utan partikelseparatorer riskerar att snabbt bli stående på marken för underhåll med stora kostnader och mycket begränsad flygtid som följd. Hotbilden gör det dessutom till en risktagning att flyga i området utan varnings- och motmedelsutrustning samt IR-suppressorer. Inte ens om hade varit operativ skulle den ha varit ett lämpligt system just för . Den har haft andra förtjänster. En insats i med är därför inte möjlig. Vad som händer med fyrorna i det längre perspektivet tar regeringen ställning till efter att utredaren presenterat sin rapport lite längre fram. Jag kunde konstatera de här förseningarna på när och jag talades vid här i kammaren och att de försenat våra möjligheter att verkställa den målsättning som regeringen satt upp att komplettera deltagandet i med B. De konstruktionsproblem som uppdagades före utskottsbehandlingen har lett fram till bedömningen att det inte går att sända någon sådan helikopterenhet till under innevarande år. Avvecklingen av avbröts av Försvarsmakten i väntan på delrapport , helt i enlighet med regeringens inriktning. Sedan det ursprungliga avvecklingsbeslutet har verksamheten med fyrorna successivt dragits ned. Det bedrivs ingen verksamhet med systemet inom Försvarsmakten. Den successiva nedgång som har pågått under har medfört att det saknas personal med förvärvad flygtid och materiella förutsättningar att få systemet operativt . Jag nämner detta, herr talman, som en bakgrund till varför förmodligen inte är lösningen. Men jag kan försäkra att den regering som var den som prioriterade Medevacförmågan, ambulanshelikopterförmågan, till också är den regering som löpande kommer att följa detta extremt noga och att vi har löpande dialog med Försvarsmakten om varje tänkbar lösning för att så snart det är möjligt få en svensk helikopterenhet operativ i . Men det är förmodligen inte fyrorna som är lösningen. Det kan finnas andra. 69 (): Jag noterar att försvarsministern och regeringen ser på helikopterförmåga som en prioriterad uppgift. Det är naturligtvis bra. är det enda som förändrar situationen för våra soldater i att denna prioritering också blir förverkligad. B skulle, om jag inte missminner mig, ha varit levererad till den svenska Försvarsmakten . har vi fått en handfull olika besked om förseningar och fördröjningar. Det har varit tekniska problem och mycket annat. Därför är det, som försvarsministern sade i sitt anförande, så att B, som skulle ha använts under Nordic Battlegroups beredskap , inte fanns tillgänglig. I stället fick man falla tillbaka på plan B. Denna plan B hette just , de helikoptrar som försvarsministern nu menar att vi inte har personal till eller tillräckligt aktuellt underhåll på för att flyga. Det är inte och sedan investerade i . Vi gav fyrorna ballistiskt skydd, vi gav dem beväpning i form av kulsprutor, vi gav dem mörkerutrustning och mycket annat. De presterade helikopteruppgifter under Nordic Battlegroup som är vida mer avancerade än vad som har presterats i Försvarsmakten . Min uppfattning är alltså att det alternativ som snabbast tar oss till alltjämt är . Försvarsministern pekar på en generellt ganska sorglig bild av det svenska helikoptervapnet. Jag vill gärna instämma. Det är en uppfattning som jag delar. , , kunde svenska helikoptrar bekämpa mål både på marken och på havets yta. flög vi fullt utrustade helikopterambulanser i Försvarsmakten då vi löste uppgifter för landstingen och tog om hand allvarligt skadade patienter i glesbebyggda delar av vårt land. , herr talman, har vi dessvärre inte ens planer på att tillföra de här förmågorna till det svenska helikoptervapnet med undantag för Medevac. Min fråga är: Om de planer som man har i fråga om leverans av , 14 eller andra helikoptrar inte faller ut på det sätt som man har tänkt sig, vilka alternativa strategier har regeringen då? Jag vill inte tro att försvarsministern eller regeringen lägger samtliga ägg i en korg. De här frågorna är av sådan dignitet att om plan A inte fungerar måste man ha alternativa planer plan B, plan C och så vidare. Och på denna punkt är jag naturligtvis fortfarande mycket nyfiken på de alternativa möjligheterna att tillföra helikopterförmåga till som jag har nämnt. Det handlar om att hyra helikoptrar med flygförare på den öppna marknaden alternativt att samarbeta med andra länder och betala dem för att lösa uppgifter för det svenska truppbidraget. Är det alternativ som försvarsministern och regeringen kan överväga? 70 Försvarsminister (): Ja, det är precis de problem som nämner som fick mig att tillsätta den så kallade för att belysa helikopterfrågorna såväl brett som djupt. Det här är mycket komplicerade system där det ena beslutet snabbt får konsekvenser för det andra. Man kan inte utan effekter på helheten till exempel prolongera ett tidigare system. Jag vill återigen understryka att det var min prioritering att i propositionen föreslå att sända till , därför att vi anser det vara så centralt och viktigt. Det som hindrar detta är varken pengar, politisk vilja, politiska beslut eller Försvarsmaktens vilja, utan det är helt enkelt tekniska problem som har förskjutit detta. Jag tror att det finns anledning att konstatera att man kan lära sig mycket av hur helikopterfrågorna har hanterats av tidigare regeringar. Vi har använt oss av omfattande särskilda svenska specifikationer som har gjort att vi hamnat sist i kön vid internationella beställningar, till exempel , som är ett annat sorgebarn. Vi har inte nöjt oss med det som fungerar för andra, vilket också har fått konsekvenser. Men belyses de frågorna brett. Det finns dock en god anledning till de omfattande modifieringar som görs på för att möta de utmaningar som kan komma i , för att de ska ha en tillfredsställande tillgänglighet och en acceptabel risknivå för besättningarna. Då är det nödvändigt med utrustning som inte finns i 4-systemet, inte heller i de helikoptrar som nämner och som byggdes om som nödlösningar fungerande sådana för Nordic Battlegroup 2008. Det handlar då om partikelseparatorer, elsuppressorer och flygsäkerhetsrelaterad utrustning som cockpit voice recorder och flight data recorder. Utöver detta måste det naturligtvis även finnas utbildade, övade besättningar och markpersonal med förutsättningar för att verka med systemet under speciella förhållanden. Det är personal som inte finns tillgänglig utan ytterligare träning och utan att ambitionen sänks i övriga helikoptersystem. En insats kräver alltså ett helhetsperspektiv på allt från flygsäkerhet till övning och materiel. Försvarsmakten har angett att tidsaspekterna för att sätta upp en helikopterenhet med till exempelvis Battlegroup 2011 bedöms vara förknippade med mycket hög risk. För mig framstår det då som klart att en insats i med ligger bortom det som kan bedömas vara uppnåeligt att förverkliga. Jag kan försäkra att både jag själv och försvarsmaktsledningen har varit väldigt öppna när vi har tittat på att hitta lösningar för just helikopter och har vridit och vänt på varje möjlighet. De förseningar som finns med och alldeles särskilt , skulle jag säga, är mycket besvärande tycker jag, precis av det skäl som anger. Det handlar då om att vi begränsar den politiska viljan vi har att komplettera insatsen i med helikoptrar. Det är konsekvensen av förseningen. , utrustad med bår, partikelseparator, ballistiskt skydd och kulspruta, skulle kunna utnyttjas för Medevac- och eskortuppgifter då hotbilden är svag. Planeringsmässigt tittar vi på om detta skulle kunna fungera för att stödja svenskar i ISAF sent 2010 och sedan med vidare planering mot Battlegroup 2011. Jag tror säkert vi får anledning att återkomma i den frågan framöver. 71 (): Jag vill ändå framhålla att när det gäller statusen på , , är regeringen enligt min mening mycket klok som i regleringsbrev har tillhållit Försvarsmakten att inte föregripa ett eventuellt avvecklingsbeslut med att undanta personalen och sätta den på andra arbetsuppgifter. Det finns fortfarande personal avdelad som har möjlighet att åtminstone kunna bemanna en del av vår flotta av . har helikoptern inte flugits under . Det finns naturligtvis en underhållsskuld att beta av, men när man inte använder helikoptrarna blir den skulden ganska liten. Försvarsministern säger att man tittar på som ett alternativ . Det är naturligtvis väldigt bra. Det visar att vi har en beredskap för att våra planer kan gå om intet. Jag har frågat om det finns möjlighet för regeringen att överväga andra alternativ, nämligen att köpa helikoptertimmar, antingen på den öppna marknaden eller genom ersättning till länder som vi samarbetar med och som befinner sig i samma område som vi. På den frågan har försvarsministern ännu inte givit något tydligt besked. Det är väldigt svårt att ägna sig åt helikopterverksamhet i internationella operationsområden. Icke förty finns det anledning att framhålla att både och har lyckats med detta i omgångar. hade tänkt att vara med helikopter i , men förlängde sin insats med helikopter . Det kanske kan läggas till i det sammanhanget, herr talman, att den helikopter som har i är en sådan som avvecklade . 72 Försvarsminister (): Det är precis av dessa skäl som jag har tillsatt en militärhelikopterutredning. Jag är seriöst bekymrad över de brister som har funnits inom det svenska helikoptersystemet. Det handlar om några av de saker vi har talat om . Det handlar om förmågan att tillföra stöd till de insatser vi gör, men det handlar också om säkerhetsproblem på hemmaplan. Vi har sett ett dussin unga svenskar omkomma i olyckor . Det är ett extremt allvarligt och viktigt perspektiv att gå till botten med det, alltifrån rutiner till säkerhetskultur inom det svenska helikoptervapnet. Flera av de inkommande systemen är behäftade med allvarliga förseningar, vilket jag är den första att beklaga och den första att icke acceptera. visar det sig att det inte är alldeles lätt att komma runt det. Anskaffning av andra system tar också tid, förmodligen och enligt den bedömning som görs inte än att förverkliga dem vi redan är i färd med, det vill säga ombyggnation av 10 B och anskaffning av 14. När det gäller kompensatoriska åtgärder har sex helikoptrar på plats. Av dem står två i Medevacberedskap 24/7. har avtal med om sjuktransport med helikoptrar med en marschberedskap . Det är så långt vi har kommit . Men den politiska prioriteringen är glasklar. Det är dessutom så att de svenska helikoptrarna i inte bara skulle tillföra sjukvårdskapacitet för de svenska soldaterna. Vi jobbar med i samma PRT till exempel som har ett mycket stort intresse, precis som vi, att få detta på plats. Jag vill avsluta med det igen. Det var min prioritering att detta är centralt. Jag vet att i alla delar delar den. Därför delar vi också ambitionen att så snabbt som möjligt förverkliga den. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2008/09:U20 och U21 till utrikesutskottet /09:So21 till socialutskottet 12 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2008/09:TU14 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2008/09:MJU27 betänkande 2008/09:SoU22 betänkanden /09:FiU30, FiU31 och FiU41 betänkanden /09:CU28 och CU29 13 § Bordläggning och beslut om förlängd motionstid