prot · GX0950 · 2009-12-15 00:00:00 — Om jag vill köpa en ny mikrovågsugn eller vad det vara månde kan jag vända mig till en rad olika affärskedjor för att titta vilket pris jag tycker är bäst, och är det så att jag inte är nöjd med priset köper jag inte någonting. På samma sätt måste mitt ansvar som konsument, den dagen jag väljer att göra en taxiresa, vara att innan ta reda på vad kostnaden är. Det låter nästan som om det fenomen egentligen är ute efter är den typ av svarttaxi som ibland också är ganska duktiga på att imitera så kallade seriösa taxibolag. Det kan hända vem som helst. Jag har själv råkat ut för en sådan blåsning. Det handlar om oseriösa företagare som i allra högsta grad ska klämmas åt. De gör ofta varumärkesintrång, och de har inga riktiga taxametrar. Taxibranschen jobbar oerhört hårt själv för att få ordning på det här. En taxikedja som är seriös, arbetar och försöker pressa priserna men ändå ser till att man går med vinst blir drabbad av att det finns oseriösa företagare som använder nästan identiska loggor. Det går ut över det seriösa företaget och hela taxibranschen. I någon mån är detta självsanerande. Man försöker hitta system för att hålla de oseriösa utanför detta. Det kan tänkas att det behövs en översyn av om man behöver stärka taxinäringen i någon mening, men det är knappast så att staten ska gå in och säga vilka priser det ska vara. Den typen av politik har vi lämnat på i princip alla områden. Det är nog bara när det gäller energipolitiken som vi har någon form planekonomisk styrning av hur mycket som ska produceras och på vilket sätt. I övrigt har vi faktiskt gått över till marknadsekonomin, och det är oftast till kundens bästa. 92 Statsrådet (): Jag negligerar naturligtvis inte att taxibranschen i sig får ett dåligt rykte eller att det påverkar Sverigebilden negativt. Det är därför det som beskriver är så avgörande. Det handlar till exempel om samverkan mellan olika aktörer inom turistbranschen där man skapar en gemensam bild och tar ansvar för den bilden. Man möter också turister i det här sammanhanget. Det behöver inte enbart vara engångsbesökare även om det är ofta är det. Då sker det här mötet mellan beställare och utförare vid en taxibeställning enbart . Det skapar också tillfällen att ta oskäliga priser. Jag ser ett oerhört värde i att självt har pekat ut att det antagligen finns enkla system som man kan förbättra genom tydlighet och förståelig information. Det handlar kanske om var man placerar den och hur stor texten är. På det sättet ger man en enkel information till kunden. Varje kund har naturligtvis också ett viktigt ansvar i en beställningssituation. Det gäller att veta vad man beställer och vad man får för ett visst pris. Så här långt har jag inte heller förstått att självt skulle vara intresserat av att skapa maxipriser, utan man har just pekat på vikten av att hitta en enklare, klarare och tydligare prisinformation. Det arbetet pågår , och jag ser fram emot att ta del av det om . 93 (): Jag tror kanske inte att vi kommer speciellt mycket längre i den här diskussionen. Jag brukar aldrig ta en debatt med någon som hoppar in så här, men jag vill ändå säga till att jag inte diskuterar svarttaxi eller de oseriösa taxiföretagen. Det här gäller dem som är med i systemet. Det är helt enkelt registrerade taxiåkare som tar ut väldigt höga priser på det här sättet, vilket är orimligt. Sedan kan vi ha olika syn på om marknaden fungerar eller inte. Jag har sett att den här regeringen går in och reglerar när marknaden inte fungerar för att se till att det inte får alltför svåra konsekvenser. Jag tar upp diskussionen om golv eller tak när det gäller priser för att man ska få någon form av ordning och kunna sanera åtminstone de värsta avarterna av detta. Jag kan också acceptera att invänta den utredning som kommer . Jag ska läsa innantill. Så här skriver statsrådet: Jag ämnar avvakta denna översyn innan jag vidtar någon åtgärd i denna fråga. Vad jag förstår innebär det att om inte statsrådet är nöjd med det som kommer fram här kommer det någonting från regeringen, annars skulle det inte stå på det här sättet i svaret. 94 Statsrådet (): Jag har refererat till det pågående arbetet. Detta är en översyn, ett initiativ, med anledning av den diskussion som har varit om oskäliga priser. Man kommer också att leverera en rapport. Vi har haft en diskussion med där man har pekat ut möjligheter att bli tydligare i informationen. På det sättet kan man få ett bättre och mer lättillgängligt hjälpmedel för taxiresenärerna. Det är en del av det jag vill avvakta och se. Sedan får jag återkomma med vad Transportstyrelsen eventuellt kan gå vidare med. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2009/10:97 om konsekvenser av att avreglera Gotlandstrafiken 95 Statsrådet (): har frågat mig vilka konsekvensbedömningar som föregick beslutet att konkurrensutsätta den Gotlandstrafik Rikstrafiken har slutit ett affärsavtal om. Vidare har hon frågat mig om det har tagits initiativ till att omförhandla Rikstrafikens nuvarande Gotlandsavtal. Slutligen har frågat mig vem som ska ta ansvar för att de fartyg som ska kunna klara framtida emissions- och klimatkrav för färjetrafik mellan och fastlandet beställs, samt vilket trafikutbud under lågsäsong företagare och andra aktörer på kan förvänta sig att staten tar ansvar för. beslutade regeringen om ändring av förordningen om begränsning av rätten att bedriva linjesjöfart på . Ändringen innebär ett borttagande av kravet om att den som genomför regelbundna sjötransporter mellan och svensk fastlandshamn måste anlöpa fastlandshamnen minst året om. avsikt med att ge regeringen bemyndigande att meddela föreskrifter om begränsning var att ge möjlighet att värna de ekonomiska förutsättningarna för den av staten upphandlade färjetrafiken. har framhållit att det bör finnas möjligheter för kompletterande färjetrafik till och från och underströk därför 1997 när begränsningsförordningen aviserades vikten av en noggrann avvägning vid utformningen av begränsningar för rätten att bedriva färjetrafik på . mottog regeringen en skrivelse från i med anhållan om att regeringen skulle titta på möjligheterna för färjetrafik att bedrivas mellan det svenska fastlandet och utländska destinationer i via . Som ett led i beredningen av ärendet översändes skrivelsen till Rikstrafiken för yttrande och analys av bland annat de ekonomiska konsekvenserna av en förändring av begränsningsförordningen. I sitt svar framhåller Rikstrafiken att den befintliga statligt upphandlade färjetrafiken erbjuder så pass låga priser, korta överfartstider och hög turtäthet att det är svårt för kommersiell trafik att konkurrera med denna trafik i någon större omfattning. Rikstrafikens bedömning är att det inte är troligt med några ekonomiska konsekvenser för dagens avtalade trafik, även om den förordning som begränsar rätten att bedriva linjesjöfart på helt tas bort. Syftet med införandet av begränsningen för linjesjöfart på var, som sagts, att minimera de statliga utgifterna för att skapa goda transportmöjligheter mellan och fastlandet. Vid en samlad bedömning kan regeringen inte se att ett borttagande av trafikeringskraven i begränsningsförordningen innebär att den statligt upphandlade trafiken äventyras på grund av att resenärerna i någon påtaglig utsträckning kommer att välja andra alternativ. öppnas nu möjligheter för viss kompletterande trafik i linje med tidigare uttalanden som kan tillföra regionen nya möjligheter. Regeringen ser det som angeläget att vidta åtgärder som gör det attraktivt för fler företag att erbjuda sina tjänster för såväl avtalad som icke avtalad trafik på linjerna till och från . I så fall gynnas både och statens ekonomi. På frågan om initiativ till omförhandlingar av statens avtal har den nuvarande operatören påtalat att förhandlingar om avtalet med kan komma att påkallas med yrkande om ersättning för det fall det uppstår intäktsbortfall samt yrkande om möjligheter att begära ändringar i turtätheten vid eventuellt fallande passagerarunderlag. Sådana samtal kan således komma att föras i avtalsrelationen mellan Rikstrafiken och operatören. Rikstrafiken har genom instruktion uppdraget att ansvara för statens avtal om linjesjöfart till . Rikstrafiken genomför nu förberedelser inför nästa avtalsperiod som börjar gälla 2015 och utreder hur det framtida trafikupplägget bör se ut. Frågor om miljökraven på tonnaget i den statliga trafiken och trafikutbudet under lågsäsong är några av de frågor myndigheten arbetar med. Låt mig avsluta med att säga att det är viktigt att det finns tillfredsställande transportmöjligheter mellan och fastlandet. En väl fungerande färjetrafik är en grundläggande förutsättning för detta. Jag är övertygad om att den öppning som genomförts i begränsningen att bedriva linjesjöfart på kommer att bidra till att säkerställa kommunikationer i regionen som är attraktiva och långsiktigt hållbara. 96 (): Jag tackar ministern för svaret. Förbindelserna mellan fastlandet och är av en överlevnadskaraktär som vi fastlänningar ibland inte riktigt kan ta till oss. När jag var ny riksdagsledamot 1998 fanns det ett utbud av båtar och färjor, men de var ganska långsamgående, och när turistsäsongen var över var det desto mer sparsamt med färjeförbindelser. har mycket hänt. Jag vill hävda att det ansvar som vi har tagit via Rikstrafiken för att se till att det finns bra förbindelser året runt och vi ser till det sammantagna värdet av godstransporter och persontransporter är en anledning till att man har etablerat nya företag, att det finns en högskola som fungerar och kan rekrytera studenter och att kanske inte på samma sätt som en del andra öar har drabbats av avfolkning och de problem som annars uppstår i perifera regioner. Här kan man se att det handlar om ett samarbete. Staten går in med en del av det hela. De som reser med färjan betalar sin avgift. Det finns också andra som tar ansvar. Så tror jag att man måste bygga en hållbar samhällsutveckling. Det här har fungerat. Vi har haft diskussioner om hur ofta färjorna ska gå och vad det ska kosta. Men de diskussionerna har ändå varit inom ramen för en viljeyttring från och människor som bor på om att man måste ha bra förbindelser året runt och att förbindelserna för godstrafiken är väl så viktiga för dem som ska åka med persontrafiken. Därför skulle jag vilja ha ett ordentligt svar. Jag tycker inte mig ha sett det när det gäller den första frågan. Det här beslutet kom nog överraskande för väldigt många, när ni öppnade för andra att köra. Det som det hänvisas till i interpellationssvaret handlar om förbindelser från andra länder till . Det är en helt annan sak än att trafikera mellan och Kappelshamn, som till exempel diskuteras i det här sammanhanget. Vilka konsekvensutredningar föregick det här? Hur kunde man säkra att det inte, om man skummar grädden från mjölken , får konsekvenser för trafiken ? Hade man någon bild av de framtida kostnaderna för att bedriva trafiken, av vilka anslag Rikstrafiken ska ha framöver och av hur taxorna ska se ut? Det här är en sorts livlina för . Det är rimligt att man har konsekvensutredningar innan man fattar ett beslut och att alla kan få ta del av vilka överväganden som regeringen gjorde innan det här beslutet fattades. Jag finner inte detta i interpellationssvaret. Jag skulle vilja att ministern utvecklade detta. Vad tog ni reda på innan ni fattade beslut om marknadsöppning? 97 Statsrådet (): Om hade lyssnat på mitt svar hade hon hört svaret där. Jag är oerhört noga med att betona vikten av att vi har bra trafik och bra färjetrafik till och från . Det är naturligtvis oerhört intressant när det tas initiativ från framåtsyftande och engagerade företrädare för på . De har naturligtvis företrädare för näringslivet och för den politiska nivån med sig i ambitionen att utveckla ytterligare och få ännu fler intressenter att sätta sig på en färja för att bevista denna härliga ö. Det är i det här sammanhanget nödvändigt att kontinuerligt ställa sig frågan om regelverket fyller sitt syfte och svarar mot de uppsatta målen. Möter det också den efterfrågan som uppkom i och med skrivelsen från ? Eller begränsar nuvarande regler till en del initiativ till att få fram ett komplement till den upphandlade färjetrafiken, som finns ? Naturligtvis var Rikstrafiken en viktig del i det yttrandet och i den hanteringen. Det är också intressant att ha med sig en liten historia. Det uppstår inte en konkurrens med den upphandlade trafiken på på en gång. Upphandlingstillfällena har snarare visat på en oerhörd brist på konkurrens. Och Rikstrafiken har gjort den bedömningen att en slopad begränsning inte kommer att innebära att den upphandlade trafiken kommer att förlora intäkter. Men den här öppningen kan vara en del av att skapa bättre förutsättningar för ökad konkurrens framgent, även om det kan ta lite tid att just skapa en bra konkurrensförutsättning för till exempel nästa upphandlingstillfälle. 98 (): Jag vill anknyta till den förra diskussionen. De utvärderingar som jag har sett av avregleringen av taximarknaden har visat att man har en överetablering i de tättbefolkade delarna, medan utbudet där man kanske är allra mest beroende av taxi har minskat. Det är bra med konkurrens, men det är också väldigt bra med samhällsansvar. Medborgarna förväntar sig nog av oss politiker att vi ser till att det inte bara är driftiga entreprenörer som tar hand om verksamheten när den är som roligast och mest lönsam utan att verksamheten fungerar året runt. Det finns nog ingen som kan tänka sig att ta det fulla ansvaret och bedriva trafik i enlighet med det som finns i avtalet mellan staten och rederiet för trafiken året runt. Det är inte det som de käcka entreprenörerna erbjudit sig att göra, utan det är att köra när det är som mest folk och störst chans att få fulla båtar. Det här får konsekvenser avseende kostnaderna för avtalet. Jag är medveten om att ministern måste ha gått tillbaka och tittat på Rikstrafikens anslag. Det har ju varit en ständig konkurrens mellan underskottstäckning av kollektivtrafik på landbacken, olönsamma flygavtal och Gotlandstrafiken. Då borde det vara intressant att försöka slå vakt om det som långsiktigt är en kostnadseffektiv lösning. Det är klart att det inte är så att trafiken bara för att den fungerar hyggligt alltid ska bedrivas på samma sätt. Om det finns ett kontrakt med ett företag vore det då inte en poäng i att resonera med det företaget om det finns möjligheter att inom ramen för dess verksamhet täcka in nya initiativ och ta nya grepp och att kanske se till att minska klimatpåverkan? Det är ju något som vid det här laget är i allas intresse. Kan man inte göra detta i stället för att öppna för någon som liksom bara vill ta det som passar, alltså ett enda koncept? För dem som bor på tror jag att det är helheten som är det intressanta. Ska ett företag etablera sig och stanna på vill man inte ha butiken öppen , utan förmodligen vill man ha öppet året runt. För att kunna rekrytera kvalificerad personal måste man veta att förbindelserna fungerar inte bara när det är som varmast och soligast utan även när vädret inte är lika gynnsamt. Och ska man rekrytera studenter till måste dessa kunna ta sig till och från högskolan och då inte bara när det är uppehåll i studierna utan även under terminerna. Det jag särskilt skulle vilja att ministern lite närmare utvecklade är detta med vem som ska ta ansvar för att se till att det kommande tonnaget utvecklas. Vi kan jämföra med tågtrafiken. Det tog SJ att utveckla X 2000. Ingen av oss skulle väl önska att X 2000 inte fanns. Vem tar ansvar och utvecklar de nya koncept som uppfyller IMO:s nya krav när det gäller emissioner i och som uppfyller de nya krav som klimatförändringarna ställer på vilken sorts drift det ska vara? Kanske kan man göra det bara om man vet att man kommer att få ansvar för framtiden. Jag antar att det inte är som ska utveckla det tonnage som ska gå mellan och fastlandet och som ska uppfylla IMO:s kriterier och kriterierna för det klimatåtagande som för vidkommande slutar i. 99 Statsrådet (): Det är just detta med helheten, , som är det avgörande och som är poängen när det gäller varför tog initiativ till att möta önskemålen och öppna färjetrafiken till . Man har mycket starka företrädare och det finns höga ambitioner på den politiska nivån på . Naturligtvis blickar man framåt för att ytterligare utveckla och dess näringsliv. Man ser då till vilka möjligheter som kan skapas i form av en ännu större efterfrågan, ännu fler resenärer. Naturligtvis har jag en stark tilltro till detta. Precis som man efterfrågat på handlar det om att utveckla, om att åstadkomma att fler resenärer och fler intressenter åker till och från och då givetvis starkt påverkar näringslivet på . Det är det som är helheten. Därför är transportpolitiken en så avgörande och viktig del i näringspolitiken. Det är också därför som har tagit initiativ här. Just nu finns det från Rikstrafikens sida ett arbete där man blickar framåt mot nästa upphandling och nästa avtalsperiod. Man försöker se på handlingsalternativ, på vad som kan hämma konkurrensen och på vad som krävs för att bättre kunna möta kommande krav på överfartstider, kapacitet, turtäthet, priser och hamnalternativ. Kring allt detta finns det ett pågående arbete från Rikstrafikens sida. Detta gör man tillsammans med . har precis det som är en styrka när den lokala och den regionala nivån involveras. Man har naturligtvis med sig näringslivet i det här arbetet som en referensgrupp. Det är så man arbetar och det är så man skapar utveckling. Det är också så man knyter ihop med tanken på tillväxt jag har en stark tilltro till detta med tillväxt och till möjligheter i sammanhanget. Färjetransporterna är naturligtvis en viktig del just för att skapa rätt ramverk för hur bra förutsättningar och en bra service skapas för både person- och godstransporterna. Det arbetet följer jag givetvis oerhört tydligt. 100 (): Ja, helheten är det intressanta i sammanhanget. Men jag skulle vilja göra en liknelse med ett annat transportslag. När vi i trafikutskottet gjorde ett besök och studerade höghastighetstågens etablering i och fick vi presenterat för oss hur staten hade ställt krav. Man hade planerat innan, så när spåren började byggas sattes också en utveckling i gång med de speciella höghastighetståg som behövs för att kunna utnyttja kapaciteten på höghastighetsbanorna. Det kunde man göra därför att SNCF i och dess motsvarighet i visste att de skulle köra trafiken; det var alltså lönt för dem att investera och ta fram det nya. Jag säger inte att det nödvändigtvis ska vara den modell man har . Det skulle kunna vara eller någon annan. Poängen i det jag vill ha sagt är att det krävs en långsiktighet. Det är inte så att nya fartyg tas fram över . Dessutom handlar det inte bara om nya fartyg. Man måste också bygga upp en infrastruktur, en produktion av biogas, en uppgradering beträffande drivmedel samt en distribution. i all ära och i all ära, men det krävs en helhetslösning med långsiktiga förbindelser och åtaganden mellan antingen staten och det rederi man har ett avtal med eller också mellan staten och, i det här sammanhanget, för att utveckla det som behövs för framtiden. Det är en stor förändring vi står inför. Därför måste alla delarna finnas med. Det jag antar att de som bor på också frågar om är vad det framöver kommer att kosta att åka med färjan. Om vinster tillåts plockas ut i flera led, hur mycket kommer staten då att bidra med? Jag tror att det finns en mycket stark misstanke om att man förväntar sig att de som åker med trafiken och som transporterar godset ska betala mer. Jag tror inte att det är den bästa signalen om man vill gynna tillväxt och utveckling på . Nej, vi i vill slå vakt om en långsiktigt hållbar utveckling för . Det kräver långsiktiga relationer även med den som ska driva trafiken mellan och fastlandet. 101 Statsrådet (): Det finns två mycket tydliga skiljelinjer här. vill att allt ska vara som och tittar helst bakåt, men glömmer då den prisutveckling som det har varit för staten och för Gotlandstrafiken. Naturligtvis är det ett resultat av att vi här inte har en fungerande konkurrens. Det som är helheten och som är att skapa långsiktighet är just att förutsättningar och en tydlighet skapas så att fler intressenter kan se att kanske kan vara intressant för ett anbud. Så här långt har det inte funnits något intresse i det avseendet. Rikstrafiken svarar att det inledningsvis inte kommer att vara fråga om något annat än ett komplement. Men kanske är det en tydlig signal om att det här kan vara en intressant marknad att ge sig in på allt med syfte på det arbete som jag mycket tydligt svarar om och det arbete som pågår avseende upphandlingen . Det inrymmer pris, miljö och hamnalternativ det som är mycket långsiktigt. , det är nu ! Den andra del som jag vill betona oerhört tydligt är den regionala och lokala nivåns delaktighet. Det skapar de bästa förutsättningarna att just möta det som gotlänningarna i det här sammanhanget vill utveckla. Regeringen kommer att ha en mycket tydlig och framåtsyftande diskussion med företrädare för , allt i syfte att möta det engagemang som framgent kommer att ha i transportfrågor eftersom man också kommer att bli ett självstyrelseorgan. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellationerna 2009/10:138 och 140 om arbetet med trafikplan 20102021 102 Statsrådet (): har i två interpellationer ställt sju frågor till mig som huvudsakligen handlar om den pågående långsiktiga infrastrukturplaneringen. Sammanfattningsvis gäller frågorna tillämpningen av fyrstegsprincipen och bedömningen av samhällsekonomisk lönsamhet samt cykelåtgärder vid utbyggnad till två-plus-ett-vägar, anslag till cykling och uppföljning av anslag till cykling. Jag har valt att besvara båda interpellationerna i ett sammanhang. Trafikverken har på regeringens uppdrag tagit fram ett planförslag med tillhörande miljökonsekvensbeskrivning. Förslaget redovisades och sändes ut på remiss till flera hundra instanser. som ansvarar för processen inom gör en sammanställning av remissvaren över planförslaget. Trafikverken har ansvar för remisshanteringen av miljökonsekvensbeskrivningen. Båda remissammanställningarna beräknas vara klara omkring . Först därefter vidtar den fortsatta beredningen inom , och då blir det aktuellt för mig och mina kollegor i regeringen att bedöma förslaget. avser regeringen att fatta beslut om den nationella planen samt om ramar till länsplanerna. frågor gäller således en pågående planeringsprocess. Utan att föregripa beredningen och bedömningarna som ska göras eller beslutet som ska fattas vill jag ändå då det gäller cykling framhålla att regeringen i infrastrukturpropositionen lyfte fram cykelns betydelse på ett väsentligt tydligare sätt än , kanske sedan bilens genombrott . Betydande ökningar av insatser av cykelåtgärder har föreslagits i planförslagen, vilket bekräftar att regeringens ambitioner som kom till uttryck i infrastrukturpropositionen och planeringsdirektiv också har en stark uppslutning. 103 (): Jag tackar för det svaret. Jag måste till att börja med säga att det som står om cykeltrafik i propositionen nog väckte väldiga förhoppningar hos många av oss. Jag delar bedömningen att den text som står här om vilka fördelar som finns ifall andelen cykeltrafik av persontransporterna ökar är väl utvecklade. Regeringens bedömning är att det här ska öka. Men frågan är hur man ser till att det efterlevs. Det är ju inte bara regeringens uppgift att uttala fromma önskemål, utan en regering ska enligt statsskicket också styra landet. Vad gör man då i detta avseende? Jag tycker att det är intressant att studera den rapport som har sammanställts av Svensk Cykling om hur det ser ut ute i regionerna. Är det så att man prioriterar cykel nu när man i planeringen för de kommande infrastrukturplanerna har att ta ställning till de olika förslagen på investeringar?