prot · GW09103 · 2009-04-21 00:00:00 — Specificera, konkretisera och ge oss dina beräkningar, ! 66 (): sällar sig nu till den växande skara statsråd som förbereder sig för att gå i opposition. använder av sitt inlägg till att ställa frågor till mig som socialdemokrat. Interpellationsinstrumentet är ju till för att riksdagsledamöter i oppositionen ska kunna fråga statsråden, men jag förstår att Tolgfors och andra nu förbereder sig för oppositionstiden genom att börja ställa frågor. Det är bra att ni ställer frågorna. Ni kommer att få svar på dem under nästa mandatperiod när det blir en annan regering. Tolgfors hade rätt i ett enda avseende, måste jag erkänna: deltar inte i debatten. Det står i och för sig honom fritt att göra det, men regeringen har valt att skicka fram Tolgfors som ammunition i stället för . Mina två enkla, raka frågor var: Står löfte, propå och utfästelse att minska försvarets kostnader med fast? Jag förstår att det är pinsamt för att säga här i kammaren att nej, det där klarade jag inte. Regeringen tyckte något annat. , Tolgfors och vilka det nu var förändrade bilden, så det blev ingen nedskärning på . Men då kunde ju försvarsministern svara på frågan och säga att det är inte aktuellt med de 4 miljarder som talade om , så har vi rett ut den frågan. Då har vi också den andra frågan rätt enkelt utklarad, nämligen att lovade att nedskärningen av försvarskostnaderna med skulle användas för att finansiera skattesänkningar. Alltså finns det ingen finansiering av skattesänkningarna, utan skattesänkningarna kommer, precis som vi socialdemokrater sade , som vi sade 2008 och som vi har sagt och som regeringen nu själv tvingas konstatera, inte att finansieras alls. Det är ofinansierade skattesänkningar à la vanlig moderat budgetteknik. Vi har sett sådana . Vi har sett sådana . Vi ser sådana nu efter valet ofinansierade skattesänkningar som står för. Detta leder till att det stora överskott på 70 miljarder som Socialdemokraterna lämnade över till nu slutar i ett underskott på . Det var dessa två enkla frågor jag ställde till regeringen, . Om regeringen nu har valt att skicka fram Tolgfors i stället för för att svara på Borgs påstående får väl regeringen stå där och säga att nej, det blir inga nedskärningar. När det gäller de där 4 miljarderna har vi kört över finansministern, och finansministern får för övrigt skaffa sig krediter för att kunna sänka sina skatter på samma sätt som han har gjort . Jag tycker som sagt var att det är intressant att vi ser statsråd stå här utan svar på frågorna. De väljer att ställa frågor till oss i oppositionen. Ett bättre tecken inför valet kan man inte ha: Regeringen inte bara retirerar, de är mer eller mindre på väg att avgå, eftersom de har börjat vänja sig vid oppositionsrollen genom att ställa frågor till den nya majoritet vi kommer att få i riksdag 2010. Varsågod att fråga vidare, Tolgfors! Vi ska svara efter 2010. 67 Försvarsminister (): är synnerligen bra på att vara i opposition; det är väl ett starkt skäl till att han kommer att få vara kvar där. Det är nämligen så, fru talman, att jag utgår från att en tidigare finansminister, ett erfaret statsråd, faktiskt kan ta del av budgetpropositioner, av försvarspropositioner där han i detalj, tabellsatt i kapitel för kapitel och förslag efter förslag, kan ta del av regeringens förslag. Där fanns alla de besked att finna som han nu ställer interpellationer om. Det är möjligt att de är kortare och kärnfullare; vad vet jag? Men alla de besked som eftersöker har ju lämnats till . De har också behandlats av . Och som jag sade i mitt första svar och i mitt andra svar planerar vi och försvaret utifrån oförändrade försvarsanslag. Det framgår av försvarspropositionen och av budgetpropositioner, så svaren finns där. Jag noterar, fru talman, den förvåning som har i rösten när han faktiskt får svar på sina frågor. Ställer man en interpellation om försvarsanslag får man ett svar om försvarsanslag. Det är precis vad har fått. Sedan tycker jag att den tidtabellsexercis som Socialdemokraterna ägnar sig åt är synnerligen underhållande. I alla debatter jag har haft under det här året med företrädare för oppositionen och Socialdemokraterna i synnerhet har man utlovat att när vi lägger fram inriktningspropositionen kommer inte bara Socialdemokraternas svar, utan då ska ni reda ut vem av de fyra är Socialdemokraternas egentliga talesman i försvarsfrågor. Är det med minusbelopp? Är det med plusbelopp? Är det vid Försvarsberedningen, eller är det med sitt nyvakna intresse? Sedan kommer propositionen, motionstiden löper ut, och vi väntar med spänning på den gemensamma motionen från oppositionen. Det kommer tre separata motioner med separata inriktningar, inget gemensamt besked. Men man har sagt att när propositionen läggs fram om försvarets framtida inriktning kommer den samlade oppositionens svar. Det kommer under nästa mandatperiod, säger . Förvänta er ingen försvarspolitik från Socialdemokraterna och inte , inget gemensamt alternativ utan efter valet i det så kallade öppna mandatet, som , gamla kollega, gjorde sig känd för, kommer svaret. Det kommer efter valet, inte före valet, inte som svar på propositionen och icke i budgetar utan sedan, ett där- och då-försvar i alla tänkbara avseenden. Jag kan upplysa , som har ett visst intresse för ekonomin , om att den socialdemokratiska motionen är kraftfullt underfinansierad. Det är väl pengar som ni får ta från välfärden. Bara det förslag som ni har lagt fram om att öka antalet värnpliktiga med 8 000 relativt vad Försvarsmakten bedömer vara ett reellt behov kostar 700 miljoner. Icke någon finansiering, inga omprioriteringar, ingen specificering, utan det ska tas inom ramen för anslag som minskas med ytterligare 2 miljarder. Det är att kratta vägen för de kommande svarta hålen i det socialdemokratiska försvaret. Den här motionen är full av inkonsekvenser. Det gäller till exempel synen på anställda. Man kritiserar regeringen för ett system med yrkessoldater och vill ha en dominans av kontraktsanställda, som det är precis det som regeringen föreslår. Socialdemokraterna går ändå emot. Konsekvensen kan bli ett socialdemokratiskt försvar med heltidsanställda livstidssoldater som vi knappt sett i sedan dagar. De kontrakterade soldaterna, som Socialdemokraterna säger sig vilja ha, blir inte på minsta sätt billigare än enligt det förslag som regeringen lägger fram. Möjligen kan en gammal ekonom som klara ut hur ekonomin i Socialdemokraternas motion hänger ihop, möjligen med lite förvåning över att debatten faktiskt handlar om det har frågat om. 68 (): Det är väldigt sällan som man som riksdagsledamot i talarstolen kan få sina påståenden bekräftade så snabbt som nu gjorde. Han säger att och en rad statsråd gör sig förberedda för oppositionstiden genom att ställa frågor. Det får fortsätta med. Det enda som många av statsråden tycks vara inriktade på är att öva och förbereda sig för den kommande mandatperioden, då man ska vara i opposition. Jag har inte ställt några frågor om försvarsbudgeten och försvarspropositionen, ännu mindre om några motioner, det enda ägnar sig åt. Jag har ställt frågor om någonting helt annat som över huvud taget inte vill beröra. Jag har citerat ur där säger att skattesänkningar som utlovats till medelinkomsttagare ska betalas genom neddragningar av försvaret. ska försvarets anslag ha minskat med 4 miljarder , eller cirka en tiondel. Jag har frågat om det gäller fortfarande. Då skulle kunna säga: Nej, det gäller inte, vi ska ha oförändrade försvarsanslag. Men det säger han varken i det skriftliga svaret eller här. Jag förstår att det är pinsamt för att säga: Jag tyckte det , men jag har körts över både en och två gånger av kollegerna i regeringen. Det blir inte så. Därmed hade inte behövt besvara frågan hur han skulle finansiera skattesänkningar som han skulle göra via minskade försvarsanslag. Eftersom han inte ens klarade den första uppgiften kunde han rimligen inte heller klara den andra uppgiften, det säger all logik. Men försvarsministern diskuterar i stället vilka frågor han ska ställa under nästa mandatperiod till Socialdemokraterna om försvarspolitiken. Grattis, gör gärna det! Det var inte det min interpellation handlade om, fru talman, och det hade kanske kunnat uppmärksammas även av herr försvarsministern. 69 Försvarsminister (): Nej, , jag ställer inte några frågor under nästa mandatperiod, jag ställer dem . Jag har inte ställt dem och vid varje annan försvarsdebatt där jag försökt tala med en socialdemokratisk företrädare. säger att jag inte uttalar att det är fråga om oförändrade försvarsanslag i mitt första eller mitt andra svar. Då får jag väl läsa igen det första svaret, som dessutom har lämnats skriftligt vilket innebär oförändrade försvarsanslag. Det står i näst sista stycket, sista meningen. Punkt på den debatten. svävar uppenbarligen fortfarande i osäkerhet med anledning av ett uttalande som gjordes . kom 2008, och efter 2008 kom 2009. Det klarades ut för en god tid sedan att regeringen planerar utifrån oförändrade försvarsanslag. Det vi gör är att vi effektiviserar materielförsörjningen och flyttar pengarna för att stärka förbandsverksamheten. Detta är i kraftfull kontrast till Socialdemokraterna, som vill skära 2 miljarder, inte bara detta år utan och och . I själva verket är det enda fundament som finns mellan de tre oppositionspartierna att man vill skära 2 miljarder på försvaret. I övrigt spretar det åt alla olika håll. Jag begär inte att svarar under nästa period, jag begär svar nu från Socialdemokraterna. Jag noterar att inte ens den så erfarne hade några som helst svar att lämna om den socialdemokratiska politiken. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellationerna 2008/09:350 och 352 om skattesänkningarna och fördelningspolitiken 70 Finansminister (): har frågat mig om jag avser att verka för fler ofinansierade skattesänkningar och hur budgetunderskottet ska hanteras, samt om jag planerar fler ofinansierade skattesänkningar även för som ska finansieras genom upplåning och därmed ökad statsskuld. har frågat mig vilken fördelningspolitik jag vill uppnå för genom ofinansierade skattesänkningar och om jag planerar att ta initiativ till fler ofinansierade skattesänkningar även för och vilken fördelningspolitisk profil jag i så fall avser att ge dem. Jag väljer att besvara interpellationerna gemensamt, eftersom båda berör regeringens skattepolitik . Ordning och reda i de offentliga finanserna är en grundförutsättning för en långsiktigt hållbar ekonomisk politik. Det är viktigt att värna de offentliga finansernas stabilitet och långsiktiga uthållighet samt att kommande underskott i spåren av konjunkturnedgången blir tillfälliga och kontrollerbara. Vi ska göra vårt yttersta för att inte behöva ställas inför en situation där vi tvingas genomföra dramatiska nedskärningar i kärnan av de offentliga välfärdssystemen för att undvika stora underskott. Detta är särskilt angeläget eftersom det framför allt drabbar dem med små ekonomiska marginaler. Regeringens samlade bedömning, utifrån det finanspolitiska ramverket och med beaktande av osäkerheten i bedömningen och riskbilden, är att utrymmet för permanenta ofinansierade reformer är starkt begränsat. finns det inte heller ett särskilt behov av budgetförstärkningar. 71 (): Tack för svaret, finansministern! Det är bara så att de frågor som jag ställde handlade om huruvida finansministern har för avsikt att redogöra för hur man ska hantera de ofinansierade skattesänkningarna . Det var inget svar på frågan i det interpellationssvar som lästes upp. Det var inte heller något svar på frågan hur det blir 2010. Det var snarare en allmän kommentar som man kan ha rätt många synpunkter på. När man tittar på vad finansministern säger och sätter detta i relation till hur verkligheten ser ut har denna regering med i spetsen varit väldigt snabb med att utlova skattesänkningar och också genomföra skattesänkningar och inte minst under innevarande år genomfört skattesänkningar som inte är finansierade. Borttagandet av förmögenhetsskatten var inte heller finansierat fullt ut. kan vi konstatera att läget är oerhört bekymmersamt för landet. Till skillnad från när jag skrev min interpellation är det betydligt sämre än vad som står i interpellationen. Budgetsaldot beräknas bli minus 182 miljarder och minus 114 miljarder. Det är väldigt stora belopp. Jag blir då väldigt förvånad över att finansministern inte kommenterar frågan om man ska fortsätta att genomföra ofinansierade skattesänkningar. I svaret står det dessutom att ni ska göra ert yttersta för att inte hamna i en sådan situation att det ska genomföras dramatiska nedskärningar inom våra välfärdssystem. Men det är precis det som sker. Ni har aktivt medverkat till att genomföra stora nedskärningar i våra gemensamma system. A-kassan är ett väldigt bra exempel på det. A-kassan är betydligt sämre än tidigare, vilket har inneburit att väldigt många människor dessutom har lämnat a-kassan eftersom ni har ansett att människor i större utsträckning privat ska stå för kostnaderna. Vad leder det till? Jo, det leder till att människor i allt större utsträckning med den ekonomiska kris som vi har, och framför allt med den jobbkris som vi har, nu hamnar i arbetslöshet. Väldigt många av dessa människor hamnar nu i det läget att de inte kan leva på a-kasseersättningen. De kanske inte ens är med i a-kassan. Det gör att de söker upp . Det blir försörjningsstöd. Försörjningsstödet beräknas enligt regeringens egna bedömningar kosta . Detta tillsammans med de andra kostnaderna som kommunerna nu drabbas av innebär att kommunerna kommer att gå med ganska stora underskott. Det har regeringen också kunnat redovisa i sin vårproposition. Det leder fram till att kommun efter kommun för diskussioner om att höja skatten för att klara dessa nya utgifter. Då blir det skattehöjningar. Ni genomför skattesänkningar för medel- och höginkomsttagarna. Kommunerna kommer att höja kommunalskatten för alla, och det drabbar främst dem med låga inkomster. Det står helt i strid med vad som står i interpellationssvaret. Jag är ytterst förvånad över detta interpellationssvar. Det är på något sätt oerhört häpnadsväckande hur man kan skriva något sådant som inte alls är förenligt med hur verkligheten ser ut. 72 (): Under den här regeringens tid vid makten har den allra rikaste tiondelen fått mest mer än en fjärdedel av de samlade inkomstförstärkningarna säger . Under den här regeringens tid är det pensionärer, arbetslösa och sjuka som betalar mer i skatt än friska. Under den här regeringens tid har förmögenhetsskatten avskaffats, och förändringarna av fastighetsskatten har gynnat främst dem med de allra högsta inkomsterna. skriver i sitt svar att han kommer att göra sitt yttersta för att värna välfärden. Men har han avhänt sig möjligheten att verkligen vara med och bidra ordentligt till välfärden. Det har gjort detta land sämre rustat att möta krisens utmaningar. Klyftorna ökar, och bryts isär. Ett orättvist skattesystem ökar klyftorna och skadar viljan att bidra till den gemensamma välfärden. Det har den här regeringen medverkat till. Det blir dyrt. Fakta är jag tittar på från som också sitter här att klyftorna har ökat mellan dem av oss som arbetar och dem som inte gör det i då arbetslösheten stiger kraftigt. Hos SCB kan man få detta bekräftat. När det gäller förmögenhetsskatten var det 200 människor som fick i skattesänkning. Jag har i min interpellation ställt en fråga som handlar om den fördelningspolitiska profilen. Den senaste skattesänkningen gör man, precis som här beskrev, med lånade pengar. Även den bidrar till att öka skillnaderna mellan dem som arbetar och dem som inte arbetar och mellan man och kvinna. Oavsett vad finansministern kommer att säga är det ett faktum att klyftorna ökar i detta land. Med ett rättvist skattesystem bidrar man efter förmåga för att finansiera den gemensamma välfärden. Men så sker inte . Därför måste jag återigen ställa frågan: Vad är nästa steg? Är alliansregeringen, den moderatledda regeringen med finansministern i spetsen, beredd att gå vidare med fler ofinansierade skattesänkningar med samma ofördelaktiga fördelningsprofil? Det är en allvarlig fråga. Vi går mot en stor utmaning med hög arbetslöshet och med kommuner som har svårt att hävda välfärden. har vi en regering som ser till att klyftorna ökar. Därför vill vi nu ha svar på frågan: Kommer ni att fortsätta? får gärna delta i debatten och berätta om är med på det. Men framför allt, , är fördelningsprofilen orättvis, oansvarig och bryter upp landet. Blir det fler ofinansierade skattesänkningar med en mycket orättvis fördelningsprofil? 73 PER (): Jag tackar som har ställt en av dessa interpellationer. Fördelningspolitik och samhällets utveckling hänger väldigt väl ihop. Finansministern har säkert stenkoll på detta läge. Jag tänker ändå ställa frågan till finansministern om han är lika övertygad som jag om att de socioekonomiska förhållandena i riket spelar en stor roll för rikets utveckling och om finansministern är medveten om att de socioekonomiska förhållandena har en stor betydelse på offentlig verksamhet. När regeringen nu gör en omfördelning av resurserna i trygghetssystem med mera drabbar det alltså direkt kommuner och landsting i form av högre kostnader med mera. Då är den enkla frågan: Är finansministern medveten om detta? Är han det blir min följdfråga: Hur kan man medvetet föra den typen av politik när man hävdar att utanförskapet är den viktigaste frågan att lösa om man ska komma till rätta med detta? Den fördelningspolitik som regeringen för och har fört bidrar alltså till högre kostnader i kommuner och landsting. I vårpropositionen kunde man signalera att kommuner och landsting inte fick några höjda anslag. Jag hade tänkt ha denna diskussion med , men jag fick den med . tänkte jag passa på att fråga om kanske finansministern kunde svara mig. Av vilken anledning blundar man för att kommuners och landstings ekonomi blöder, utifrån att den fördelningspolitiska vinkling som regeringen har bidrar till en kostnadsökning på det området? Jag kanske blir hänvisad till igen, men jag hoppas att det inte blir så. Den viktigaste frågan, och den som jag oftast får av mina vänner i min hemkommun , är: Varför är det så orättvist? De frågar också: Varför ska jag som pensionär betala mer skatt? Varför ska jag som sjuk hamna i en situation där jag blir beroende av system som jag helst inte skulle vilja komma in i? Varför ska jag som arbetslös med kniven på strupen hamna i en situation där jag måste ta hjälp i form av socialbidrag? Staten slipper kostnaden. Kostnaden hamnar på kommun och landsting. Min stora fråga är därför: Hur tänker finansministern utifrån att de socioekonomiska förhållandena i riket blir så oerhört förändrade? 74 (): Förutsättningarna för landets kommuner att klara sina åtaganden minskar i rask takt. Många små kommuner och speciellt kanske kommuner i inland kommer att få mycket svårt att tillgodose behovet av skola och omsorg för sina medborgare. Regeringens ofinansierade skattesänkningar har gjort att det saknas möjligheter att stötta upp kommunernas ekonomi när vi nu befinner oss i en ekonomisk kris. De skattesänkningar som regeringen med finansministern i spetsen genomfört för dem som tjänar mest innebär att kommuner och landsting på vissa håll måste genomföra en ren slakt av sina verksamheter. Lärartätheten kommer att minska, personaltätheten inom vård och omsorg likaså. På många håll i landet diskuteras att frivilligverksamheter som fritidsgårdar, musikskolor och friluftsanläggningar ska tvingas till kraftigt reducerade kostnader. Regeringen politik leder till ett samhälle enbart för dem som har det ekonomiskt väl förspänt. Regeringens politik leder till att enbart de med höga inkomster och de som har fått stora skattesänkningar kommer att ha råd att utöva sina fritidsintressen. Men, fru talman, i första hand leder regeringens politik till att våra äldre som är i behov av omsorg kommer att utsättas för en försämring. Finansminister blir ansvarig för att våra barn och ungdomar kommer att sakna tillräckligt med lärare i skolan och för att behovet av extra stöd till dem som behöver det för att klara sina studier inte kommer att tillgodoses. Finansministerns fördelningspolitik kommer att leda till att alla de som varslas och blir uppsagda från sina arbeten inte kommer att kunna omskola och förbereda sig när högkonjunkturen och de nya jobben kommer eftersom regeringen avsätter otillräckligt med resurser för utbildningsplatser. Nej, att skapa rättvisa och solidaritet mellan dem som har och dem som inte har är inte direkt finansminister ambition, om man säger så. Jag har två frågor till finansminister . Anser finansministern att regeringens fördelningspolitik leder till att kommunernas förutsättningar att tillgodose behovet av skola och omsorg uppfylls? Vad anser finansministern är den största fördelen med regeringens fördelningspolitik för dem som fått försämrad a-kassa, för dem som fått försämrade förutsättningar vid sjukdom, för dem som får en försämrad omsorg samt för de ungdomar som är i störst behov av stöd men som på grund av regeringens politik kommer att få det allt svårare att bli en del av det framtida samhället? Jag önskar svar på mina frågor. 75 BORIANA (): Interpellanten skriver i sin interpellation att de med högre inkomster och större ekonomiska tillgångar kan betala mer i skatt än de med lägre inkomster och med små eller inga ekonomiska tillgångar. Detta sker redan. Vi har ett skattesystem där de som tjänar mest bidrar mest till den gemensamma välfärden. Varför ondgöra sig över jobbskatteavdraget som är störst för dem som tjänar minst? I Socialdemokraternas värld är vårdbiträden, parkarbetare och förskollärare höginkomsttagare. Den extra tusenlappen som jobbskatteavdraget innebär betyder mest för dem som tjänar minst, för dem som är lågavlönade. Det är skillnaden mellan ett liv i arbete och ett liv i utanförskap. , när Socialdemokraterna styrde landet, fanns det stora marginaleffekter. Det lönade sig bättre att vara arbetslös eller till och med socialbidragstagare än att ha ett lågavlönat arbete. Höjda skatter har alltid varit Socialdemokraternas lösning på alla problem. Att förorda höjda inkomstskatter mitt i en akut efterfrågekris är att kräva minskat utrymme för privat konsumtion. Interpellanten anklagar regeringen för en oansvarig ekonomisk politik som leder till ökade klyftor i samhället. Detta är fel, och opinionssiffrorna visar att svenska folket faktiskt uppskattar regeringens ansvarstagande. Välfärd kan inte skapas genom att ständigt höja skatterna. Välfärd skapas bara genom arbete. Därför är det viktigt att så många som möjligt har ett arbete eller får ett arbete när konjunkturen vänder. Regeringen värnar arbetslinjen även under konjunkturnedgången bland annat genom att satsa 10 miljarder på arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det blir en mycket tydlig skillnad mellan blocken där alliansen står för en ansvarsfull ekonomisk politik medan oppositionen erbjuder en tomt skramlande vänsterpopulism. 76 (): Jag har ett antal gånger hört Socialdemokraterna tala om ofinansierade skattesänkningar och att det är bland det mest motbjudande som finns. Om man säger nej till alla skattesänkningar i alla situationer är det klart att man då antingen måste höja andra skatter eller sänka utgifterna. Men om det nu är så, som det sades tidigare, att det är bekymmersamt för landet med dessa skattesänkningar bjuder logiken att ni socialdemokrater tycker att det är bättre med högre skatter. Om vi inte har dessa skattesänkningar ska vi ha högre skatter. Ni socialdemokrater ska ha högre skatter än , det vill säga att ni vill stå för en mer åtstramande politik som skulle minska efterfrågan i landet och öka arbetslösheten. Implikationen, innebörden, konsekvensen av den politik som ni här står och förordar är att landet får en lägre total efterfrågan och högre arbetslöshet. Det om något ökar klyftorna i .