prot · GW0960 · 2009-01-21 00:00:00 — Det är regeringen som ansvarar för att informera om vad som sker i . Syftet med informationen är inte bara att riksdagsledamöter ska kunna följa EU:s processer utan också att diskussionerna ska komma medborgarna till del. En utmaning i det avseendet är att EU:s beslutsprocesser framstår som ganska svårbegripliga, både för allmänheten och för de riksdagsledamöter som försöker följa ett direktiv eller rambeslut på vägen genom EU-maskineriet. Den som försöker sätta sig in i ett EU-ärende konfronteras med begrepp som A-punkter, B-punkter, falska B-punkter, utskottsrapportörer, skuggrapportörer, Corepermöten och så vidare. Regeringen har tillsammans med och partierna en skyldighet att så gott det går skapa en tydlig bild av allt detta. Partierna har dessutom en skyldighet att förtydliga sina positioner och att redovisa för väljarna hur de förvaltar sina mandat. För att den allmänna debatten ska bli meningsfull och kunna resultera i en mer genomtänkt svensk position måste regeringens information om EU-ärenden komma tidigt i processen, alltså innan man har fattat beslut och innan positionerna är låsta. Om vi menar allvar med att medborgarna ska vara involverade i EU-samarbetet måste vi också lägga upp arbetet på ett sätt som gör att medborgarnas engagemang får konsekvenser för den förda politiken. Det är få människor som är intresserade av att engagera sig i processer om de är uppgjorda och avgjorda på förhand. Enligt regeringsformen ska regeringen identifiera de frågor som kan vara av intresse för . I de frågorna ska regeringen ge en fullständig bild av vilka ståndpunkter som den intar. Ståndpunkterna bör självklart beskrivas konkret och i stor detalj. Enligt nya riksdagsordningen ska utskott själva välja ut frågor som man tycker är särskilt viktiga och begära information om dem. Men i och med att det är regeringen som kontrollerar informationen till kan riksdagsutskotten lätt hamna i ett moment 22. Om de inte känner till regeringens förehavanden vet de inte heller vilken information de ska begära. I samma beroendetillstånd befinner sig allmänheten. Därför är det viktigt att regeringen tar sin informationsplikt på allvar. Även en ståndpunkt som har förankrats i kan behöva förankras igen innan den förs fram i EU-kretsen. Det gäller exempelvis om ståndpunkten förankrades för så länge sedan att det kan råda oklarheter om huruvida den är aktuell eller om det sker annat som skapar osäkerhet om vad regeringens ståndpunkt är. Naturligtvis ska ståndpunkter inte bara redovisas på förhand utan också återrapporteras i efterhand. Lika viktigt som att regeringen informerar andra om vad som sker och vad den gör är att den håller sig själv informerad, det vill säga att den tar sig tid att lyssna. Innan EU-beslut fattas ska därför remissinstanser få ge sin syn på politiska förslag, även i EU-sammanhang. Det är en förutsättning för att styrkor och svagheter i de svenska ståndpunkterna ska bli ordentligt belysta. I samband med dramatiska händelser, till exempel terrorhandlingar, är det lätt hänt att politiker som ska visa sig handlingskraftiga agerar förhastat och ignorerar behovet av att granska lagstiftningens negativa sidoeffekter. Ofta kommer de negativa sidoeffekterna i form av en urholkad rätt till privatliv och beskuren yttrandefrihet. Det är i just de situationerna, när förtroendevalda har en tendens att agera irrationellt och driva igenom alltför långtgående lagstiftning, som beredningskravet verkligen behövs. Med det instämmer jag i bifallsyrkandet till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 16 § Justitieombudsmännens ämbetsberättelse Föredrogs betänkande 2008/09:KU12 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse (redog. 2008/09:JO1). 153 (): Här finns inga reservationer till betänkandet och inte heller några särskilda yttranden. Det innebär dock inte att detta betänkande inte skulle vara viktigt, för det är det. Det handlar om justitieombudsmännens ämbetsberättelse som är en viktig redogörelse. Utskottet har fått en mycket fin och ingående redogörelse från våra justitieombudsmän om verksamheten från till . Denna viktiga redogörelse hoppas vi att många tar till sig. Den säger nämligen mycket om hur tillståndet är i landet och om vad som händer. Det är en mycket intressant läsning som väcker många frågor och funderingar. Jag hoppas att vi gemensamt kan hjälpas åt att försöka skapa ett större intresse för denna ämbetsberättelse. Jag tror att till exempel socialförsäkringsutskottet skulle ha ganska stort intresse av att gå djupare in i ämbetsberättelsen och i vad den har att berätta. Det är stor dramatik som döljer sig bakom den mycket stora ökning av anmälningar som man har sett när det gäller verksamhet. Vore jag aktiv inom det området skulle jag nog börja fundera på vad det är som gör att människor far så illa att de vänder sig till med de anmälningar som man har gjort. Det är en oerhörd dramatik i detta. Det var bara ett litet område. Det finns många fler områden att säga mycket mer om. Jag ska inte göra det. Jag vill bara på detta sätt understryka vikten av att de synpunkter och kunskaper som finns i ämbetsberättelsen tas till vara. 154 PER (): Jag tror att det är som jag går upp efter ordföranden. Jag brukar börja med att instämma i vad ordföranden har sagt i just detta ärende, så också . Vi har tyckt att det borde finnas ett sätt, precis som ordföranden sade, att öka intresset för denna tjocka och viktiga ämbetsberättelse. Jag var ett tag inne på att det kanske var en större hearing som skulle hållas i i samband med överlämnandet, men det är en tanke som jag har släppt. I stället tror jag att det ligger mycket i att till exempel socialförsäkringsutskottet och några andra utskott som är tydligt berörda av de olika delarna i denna ämbetsberättelse tar ordentliga kontakter och ser till att de får dit justitieombudsmännen så att de mer i detalj kan redogöra inte för enskilda ärenden utan för de trender som faktiskt går att utläsa ur detta. I och med detta tror jag att jag kanske inte behöver gå upp och säga att vi i utskottet ska fundera på hur vi ska göra detta ännu bättre, utan möjligen kommer jag att gå upp och säga att de första stegen nu har tagits till bättre kontakter mellan de berörda utskotten och justitieombudsmännen i samband med överlämnandet av ämbetsberättelsen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 17 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2008/09:494 Aktörssamverkan av () till statsrådet () 2008/09:495 i Kongo-Brazzaville av () till utrikesminister () 2008/09:496 Importen av smittbärande hundar av () till jordbruksminister () 2008/09:497 Småskalig livsmedelsproduktion av tredje vice talman () till jordbruksminister () 2008/09:498 IUC av () till näringsminister () 2008/09:499 Gårdsförsäljning av vin av () till socialminister () 2008/09:500 Beskattning av enklare fritidshus av () till finansminister () 2008/09:501 deltagande i Arianeprogrammet av () till näringsminister () 2008/09:502 Svenska företagsinvesteringar i av () till näringsminister () 2008/09:503 Handel med av () till statsrådet () 2008/09:504 Riskkapitalföretagens lån och storbankerna av () till statsrådet () 2008/09:505 Arbetslösheten i västra valkrets av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:506 Arbetslöshet och självmord av () till statsrådet () 2008/09:507 Kostnaden för utanförskapet i eurosamarbetet av () till statsrådet () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2008/09:458 Hatbrott som prioriterat område för rättsväsendet av () till justitieminister () 2008/09:459 Birtukan Mideksa av () till utrikesminister () 2008/09:460 EU och Afrikanska unionen av () till utrikesminister () 2008/09:461 av () till utrikesminister () 2008/09:462 av () till utrikesminister () 2008/09:463 Evakuering från av () till utrikesminister () 2008/09:468 Fyrverkerier av i (s) till försvarsminister () 2008/09:472 Försäljning av glas- och arkivsamlingar av () till näringsminister () 2008/09:473 Åtgärder med anledning av varsel på i av LiseLotte () till näringsminister () 2008/09:474 Framtiden för anställda hos olika myndigheter i av () till näringsminister () 2008/09:475 Behovet av en reviderad mutlagstiftning av () till justitieminister () 2008/09:477 Åtgärder med anledning av varsel på i av () till näringsminister () 2008/09:478 Antisemitiskt våld i mot svenska medborgare av () till justitieminister () 2008/09:479 Utvärdering av av () till socialminister () 2008/09:480 Havandeskapspenning för enskilda näringsidkare av () till näringsminister () 2008/09:481 Glasindustrin i län av () till näringsminister () 2008/09:482 Utredningar av misshandelsbrott av () till justitieminister () 2008/09:483 Transportflödena över av () till statsrådet () 2008/09:484 Fallande järnmalmspriser av () till näringsminister () 2008/09:485 Artistskatten och idrotten av () till kulturminister () 2008/09:486 Arbetsmiljöinspektörer av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:487 Företagare i skärgården och dagskassorna av () till näringsminister () 2008/09:488 Polisens budget av () till justitieminister () 2008/09:489 Valobservatörer till av () till utrikesminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 5 § anf. 25 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 7 § anf. 57 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 9 § anf. 93 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 14 § anf. 125 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.