prot · GW09118 · 2009-05-14 00:00:00 — 96 (): Det här är en väldigt viktig fråga när det handlar om integrationen i , och också en väldigt omdebatterad fråga. Tyvärr visar det här förslaget från regeringen på den stora skillnad som finns mellan den rödgröna alliansen och den moderatstyrda borgerliga alliansen när det gäller synen på människor, vilket har beskrivits väldigt väl av de föregående talarna i debatten. Det är helt obegripligt varför de som har de bästa förutsättningarna ska ha bonus när stödet egentligen borde gå till dem som behöver mest stöd och uppmuntran för att klara studierna, lära sig det svenska språket och lära sig skriva ordentligt. Det är de personerna som behöver mest stöd av samhället. Då behöver vi, som har sagts tidigare, ha en bättre sfi-undervisning. Den fungerar jättebra på många ställen. Det finns naturligtvis ett par platser där det skulle behöva göras förbättringar, och det är framför allt fråga om att det borde vara mer resurser till lärarna och mer stöd till de personer som har svårt att tillgodogöra sig undervisningen . Då är det märkligt att regeringen lägger fram en proposition om att just de som redan har bäst förutsättningar, är snabba på att lära sig och känner igen språket ska få en ekonomisk stimulans, det vill säga bonus. Det är mycket märkligt och faktiskt obegripligt. Det är märkligt inte bara med tanke på den ideologiska skillnaden i synen på sfi och i människosynen, utan också eftersom kritiken från remissinstanserna är ganska omfattande. Man pekar på många av bristerna i regeringens förslag. Det är därför märkligt att regeringen och utskottsmajoriteten bara fortsäter att leverera det här förslaget trots alla invändningar och tveksamheter. De som kanske har svårast att tillgodogöra sig undervisningen är naturligtvis, tror jag, kvinnor. Kvinnorna behöver mest undervisning. Detta är alltså också en jämställdhetsfråga. Många som kommer till från vissa regioner i världen behöver mest stöd. Inte minst behöver de stöd för att kunna ta sig hemifrån och vara med på undervisningen. Där måste insatser göras ordentligt. Där finns det nog mycket att göra. Det finns en risk för att de som kommer att gynnas av bonussystemet i hög grad är män, och det tycker vi är fel. Vi ser ingen analys i propositionen om hur stödet kommer att utfalla, utan det är på vinst och förlust. Man måste också ta individualiseringen i mycket större beaktande. Människor som kommer till är olika. Det är i väldigt mycket individbaserad undervisning som behövs, även om den måste ske i grupp. Detta tar man inte heller upp i betänkandet eller propositionen. Risken finns för att det är de grupper som varit mest gynnade redan sedan de kom hit som kommer att få del av bonusen. Det är, som jag sagt tidigare, inte uppfattning att det bör vara på det sättet. Jag yrkar därför, tillsammans med mina kolleger från Socialdemokraterna och Vänstern, avslag på propositionen och bifall till reservationen. 97 REZA KHELILI DYLAMI (m): Undervisning i svenska är något som är helt centralt för ett bra flyktingmottagande och en smidig integration av nyanlända flyktingar och invandrare. Att behärska det svenska språket är kanske den allra viktigaste framgångsfaktorn när det gäller att få ett arbete men även för att man ska kunna leva ett självständigt liv och kunna ha kontakt med det svenska samhället och dess myndigheter. Speciellt nu i dessa tider av internationell finanskris och varsel på arbetsplatser är det viktigt att vi satsar på grupper i samhället som kan få det svårt. Vi vet av erfarenhet att de som behärskar det svenska språket har en tydlig fördel när det gäller att få arbete. Därför är det viktigt att undervisningen i svenska ses över och förbättras. Sfi-undervisningen har inte fungerat bra. Det tror jag att vi alla är överens om. Detta måste vi göra något åt. Genomströmningen har visat sig vara väldigt låg, och i undervisningsgrupperna har elever med extremt olika kunskapsnivåer blandats. Precis som andra här har påpekat är klasserna blandade, och elever på olika nivåer kommer i samma grupper. De kommer från olika länder och har olika bakgrund när det gäller studier det finns akademiker sida vid sida med folk som aldrig har fått möjlighet att gå i skolan. Detta har lett till att de med goda förutsättningar inte har lyckats få den stimulans de behöver och till att de med sämst förutsättningar har haft svårt att följa med i undervisningen. SFI borde signalera att språket är livsavgörande, nyckeln till deras framtid, att sumpar de den chansen kommer den aldrig tillbaka. Det är ett citat ur en . Där kan man läsa om de problem som många invandrare upplever i sin första kontakt med sitt nya hemland . Denna första kontakt utgörs i många fall av sfi-undervisningen. Jag har själv träffat flera invandrare som studerat i sfi utan att kunna slutföra utbildningen. Till exempel känner jag en kvinna från , mer exakt från , som har gått på sfi i utan att bli klar. Det är katastrof! Det problemet kan vi diskutera senare om ni vill. Flera av dem som misslyckas i sfi-undervisningen har högskoleutbildning från sitt hemland och är vana vid att studera. Trots detta har de inte kunnat tillgodogöra sig utbildningen. Det visar klart och tydligt att något är fel. Vi måste göra något för att rätta till felet. Att införa sfi-bonus för dem som snabbare klarar av utbildningen är ett sätt att göra eleverna mer motiverade. Givetvis räcker det inte enbart med att dela ut bonus. Det är vi nog överens om. För att komma till rätta med problemen i sfi-undervisningen ingår i förslaget också att man ska satsa på att höja lärarnas kompetens och att ha ett bra arbete med att sätta tydligare mål i kursplanerna. Införandet av sfi-bonusen kommer att genomföras som ett test i första omgången. Det är bra. Det ger oss en möjlighet att se om införandet av sfi-bonus är en framgångsrik väg när det gäller undervisningen i svenska för invandrare. Jag personligen tror och hoppas att sfi-bonusen kan vara en bra morot för nyanlända att snabbare klara utbildningen i svenska. har med all önskvärd tydlighet visat att invandrings- och flyktingmottagningen inte har varit någon framgångshistoria. Vi måste bryta kollektiviseringen av de grupper som kommer till , och varje individ måste få de förutsättningar som han eller hon behöver för att kunna komma in i det svenska samhället. Men vi måste även ställa krav på att den nyanlända själv tar ett stort ansvar och lägger ned ett gigantiskt arbete på att faktiskt lära sig svenska. Det är det svenska samhällets och regeringens ansvar att ge de nyanlända invandrarna och flyktingarna de verktyg de behöver för att få ett arbete i sitt nya land, så att de själva kan klara sin försörjning. Vägen till en framgångsrik integration går via ett eget arbete. För att kunna få ett arbete är det centralt att man behärskar det svenska språket. Det är självklart. 98 () replik: I mitt anförande beskrev jag hur uppbyggnaden av sfi-bonussystemet faktiskt gynnar de nyanlända invandrare som har studievana, kanske långa utbildningar med sig från sitt hemland och dessutom kanske har det lätt för att lära sig ett nytt språk. Därför blir min fråga: På vilket sätt anser att ett bonussystem som är uppbyggt så orättvist gynnar dem som har det lite svårare för sig? Systemet bygger ju på att man ska ha det lätt för sig och kunna lära sig snabbt. På vilket sätt gynnar ett sådant här bonussystem dem som faktiskt har det lite svårare för sig? 99 REZA KHELILI DYLAMI (m) replik: Som jag berättade är det en morot för att kunna motivera dem. De kan få möjligheter att snabbare lära sig svenska. Jag vet inte när jag slutade sfi, men när jag läste sfi i hade folk inte någon riktig framtid att tänka på. Man tänkte: Ja, vi får gå två till sfi. Vad kommer att hända? Jag kommer inte att förlora någonting. Jag har på mig att läsa sfi. Då får jag klara det på kanske fyra . Det är på det sättet. Om jag, när jag läste sfi i eller i eller i , hade haft en bra kursplan jag kom till som 18-åring; är jag hade det självklart varit mycket enklare för mig att lära mig om det svenska samhället och att hänga med. Det handlar om vad jag har för framtidsplan och så vidare. Jag tror att detta är en väg att kunna motivera folk att på något sätt snabbare lära sig. 100 () replik: Som jag också sade i mitt anförande skiljer sig uppenbarligen vårt synsätt när det gäller människor från synsätt. Vi tror inte att några extra kronor i en ficka eller några färre kronor där eller några extraprov gör att de människor som kanske skulle behöva ha extra hjälp och extra stimulans får det lättare. Man ska nu ge försökskommunerna en extra påse pengar för att de sedan ska kunna utvärdera systemet det är ju också att rigga resultatet efter vad man vill. Men bonussystemet i sig innebär inte någon kvalitetshöjning för gruppen nyanlända invandrare. Det är djupt orättvist. Det gäller ju inte alla. Det gäller bara ett par stycken. Jag har full förståelse för att man ska ha en plan och att man ska ha goda lärare i sfi-undervisningen. Men bonussystemet i sig garanterar inte det, så jag måste återvända till min fråga: På vilket sätt underlättar det här bonussystemet för dem som faktiskt kanske har det lite svårare än andra att lära sig svenska? 101 REZA KHELILI DYLAMI (m) replik: Jag säger det en gång till. Det är en morot. Det handlar om att försöka se över detta, se hur det kommer att fungera i verkligheten. Det är en försöksverksamhet. Det är bra att vi gör någonting. Det är bra att ni anser att ni inte har lyckats sköta sfi:n på ett bra sätt. Vi hade möte med lärarna, som är en grupp som vi just nu har i skolan i . De tycker att sfi-bonusarna kan vara en bra väg att motivera folk att snabbare lära sig svenska. Det är väldigt bra att ni också har kontakt med lärarna och hör hur de tycker att sfi-bonusarna kan vara bra för att motivera nyanlända invandrare. Och det handlar om folk som försökt lära sig svenska för länge sedan och har misslyckats. Och precis som ni har framfört är det många som har slutat. Vi vet inte varför de har slutat med sfi. Vi får möjligheter att kolla varför de har gjort det. 102 () replik: Vi är helt överens om att sfi-undervisningen inte är perfekt och att det behöver vidtas åtgärder för att förbättra den på vissa håll. På vissa håll i fungerar den väldigt bra. Det skiljer sig från kommun till kommun. Vi är också överens om att integrationspolitiken måste förbättras, och där finns mycket kvar att göra för att den ska fungera bra. Jag är därför det ska jag börja med att säga tacksam för att det här förslaget från regeringen åtminstone bara gäller försöksverksamhet i 15 kommuner, så att ni inte genomför det i hela på en gång. Det är jag ytterst tacksam för. Men jag tycker ändå att man borde avslå förslaget. De som gynnas av det här systemet är ju de som har mest studievana, de som har högre utbildning och de som kommer från länder med det latinska alfabetet. De gynnas av det här systemet. De som missgynnas är andra. Det är detta jag inte riktigt kan förstå. Jag blir ännu mer konfunderad när du som exempel tar upp en vän från som har pluggat sfi . Hur ska hon kunna gynnas av ett sådant här system? Hon kommer aldrig att få någon bonus aldrig. Hur motiverar du då denna kvinna att faktiskt försöka lära sig det svenska språket? Det är här själva grundfrågan är. Det är några grupper som kommer att gynnas, och de får ekonomisk kompensation eller stimulans. Men de som egentligen mest behöver samhällets stöd för att kunna lära sig språket och få ett arbete och komma in i det svenska samhället missgynnas otroligt mycket med detta system. Det är där jag inte förstår hur ni resonerar. 103 REZA KHELILI DYLAMI (m) replik: Problemet för den här kvinnan är inte att hon inte vill studera snabbare. Och problemet är inte att hon inte hade någon utbildning. Problemet är själva sfi-systemet. Det är inte bara hon som har fastnat. Det finns många sådana här exempel. Jag känner en kvinna i som kom till som 19-åring. är hon och bor i . Hon läser fortfarande sfi, fast hon har gått i universitet i sitt hemland, . Det är därför det är viktigt att öppna vägarna för folk som är snabbare. Hon har inget eget jobb. Hon får inget bidrag. Det enda hon lever på är sin mans lön. När jag frågar henne vad hon tänker om hon hade möjlighet att lära sig svenska snabbare säger hon: Ja, men det är jättebra. Jag kunde då snabbare klara svenskan och tjäna lite extra bonus. De här invandrargrupperna är mycket positiva till möjligheten att snabbare avsluta svenskan. Om det finns en sådan grupp som kan lära sig svenska snabbare och det är inte en liten grupp undrar jag: Varför inte? 104 () replik: Jag tror att vi blandar ihop några saker här. Motivationen att lära sig landets språk har nog alla som kommer till ett nytt land. Men i det exempel som du tar upp verkar det mest vara ett organisatoriskt problem. Det handlar om att sfi:n inte fungerar i vissa kommuner och att till exempel lärarna inte är tillräckligt utbildade eller vad det nu kan vara som gör att personer fastnar i sfi:n. Det handlar ju inte om bristen på motivation. Men hela det här bonussystemet handlar enbart om att belöna dem som snabbt kan tillgodogöra sig detta. I stället för att man satsar pengar på det här borde de här resurserna användas till att förbättra sfi-undervisningen och se till att lärarna är bra utbildade, så att man kan ta hand om alla på ett individuellt sätt och ge mest stöd till dem som behöver mest stöd för att lära sig svenska språket. Det handlar om att man ska kunna gå vidare och om att se till att det finns möjlighet att ha språkundervisning och arbete eller praktik . Det är där insatserna behöver göras. Man behöver inte ge ekonomisk bonus och belöning till dem som förmodligen ändå klarar sig. De som har enklast att lära sig språket kommer ju att klara sfi:n eller utan problem. Då får de pengar, medan de som har verkliga bekymmer och som kanske kommer från svåra förhållanden i sina tidigare hemländer missgynnas totalt av det här systemet och inte får stöd från samhället. Det är det som är den stora nackdelen med det här förslaget. 105 REZA KHELILI DYLAMI (m) replik: som ni hade makten tillsammans med Socialdemokraterna och hade ni systemet med att folk kunde gå till sfi och gå och jobba. Varför har ni inte lyckats med det? Varför har folk inte klarat att lära sig svenska? Du säger att det finns problem i vissa kommuner. Jag pratar om hela . Jag sade detta som ett exempel. Om du vill kan vi gärna besöka exempelvis kommun och träffa den här personen. Vi kan fråga henne varför hon inte läste vidare, och vad felet är. Det här är viktigt. Ni står och säger att det finns möjligheter att hitta praktikplatser och lära sig svenska. Jag vet inte varifrån alla de praktikplatser som ni pratar om ska komma. Men vi tror att det här är en bra början. Vi har undersökt detta och har pratat med folk som tror på det här. Självfallet måste vi satsa på lärarnas kompetens, vi måste ha en bättre kursplan och så vidare. Men jag tror att det är en bra början. 106 (): när vi har dragit ned gardinerna och stängt ute solen och mitt plan hem redan har gått tänker jag ta den långa vägen hem, det vill säga faktiskt hålla det anförande som jag hade förberett. I detta ärende diskuterar vi sfi-bonus en försöksverksamhet för att stimulera nyanlända invandrare att snabbare lära sig svenska. Det finns en reservation från oppositionen. Jag talar för majoriteten. Förslaget syftar till att pröva i vilken utsträckning ekonomiska incitament, en så kallad bonus, för deltagare i sfi kan bidra till att eleverna snabbare lär sig svenska och därmed förbättrar sina möjligheter att få ett jobb. Den nya lagen om sfi-bonus föreslås omfatta högst 15 kommuner, och den ska vara frivillig. För att kunna jämföra effekterna av en prestationsbaserad bonus med andra insatser för att höja kvaliteten på undervisningen föreslår regeringen nu att deltagande försöks- och jämförelsekommuner erbjuds ett särskilt bidrag för kvalitetshöjande åtgärder. Särskilda medel ska också avsättas för att följa upp och utvärdera försöksverksamheten med sfi-bonus. Vi i majoriteten ställer oss gemensamt bakom regeringens förslag om en sfi-bonus för att stimulera invandrare att uppnå godkänt resultat. Vi välkomnar också regeringens förslag att inledningsvis pröva sfi-bonusen i en försöksverksamhet som ska utvärderas. Lite bakgrund om sfi och sakernas tillstånd kanske ändå kan behövas. Svenskundervisning för invandrare, så kallad sfi, är en egen skolform som ingår i det offentliga skolväsendet för vuxna. Sfi styrs liksom andra offentliga utbildningar av lag, förordning och kursplan. Enligt skollagen syftar sfi till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i det svenska språket samt läs- och skrivinlärning i de fall detta behövs. Den som har fyllt , är bosatt i kommunen och saknar grundläggande kunskaper i svenska språket har därför rätt att delta i sfi. Undantagna är personer som har tillräckligt goda kunskaper i danska eller norska. Deltagandet i sfi är avgiftsfritt, herr talman. Varje kommun är enligt skollagen skyldig att se till att sfi erbjuds den som har rätt att delta i sfi. Rätten till sfi kvarstår oavsett hur länge individen har bott i så länge han eller hon saknar grundläggande kunskaper i svenska. Individens språknivå står i fokus för regleringen. De som har varit länge i har med andra ord samma rätt att delta i sfi som de som är nyanlända, förutsatt att de saknar grundläggande kunskaper i svenska. Utbildningen består av tre olika studievägar, 1, 2 och 3, som riktar sig till personer med olika bakgrund, förutsättningar och mål. Jag går inte in på vad de olika vägarna innehåller. ska sfi omfatta minst . Undervisningstiden får dock minskas om eleven begär det och det är förenligt med undervisningens syfte. Hur ser det ut ? Av framgår bland annat att drygt 65 000 studerande deltog i sfi under /07, vilket är det högsta antal som har uppnåtts. Av samtliga studerande var flyktingar, tillståndssökande och övriga invandrare. Av det totala antalet studerande /07 var kvinnor, , och män. Det var alltså en övervikt av kvinnor i sfi-undervisningen, tvärtemot vad man kanske skulle tro i övrigt. Genomsnittsåldern var för såväl kvinnor som män. Bland de studerande /07 var arabiska det vanligaste modersmålet. av de studerande 2006/07 hade minst en tioårig utbildning . hade en utbildning som var sju- till nioårig, och hade en utbildning som var eller kortare. En övervägande majoritet hade alltså en lite längre utbildning. Andelen som hade slutat utan att ha fått godkänt eller som avbröt utbildningen var , dock. Det är ett problem. Ungefär hälften av dem som avbrutit utbildningen hade gjort det av okänd anledning, vilket gör det svårt att dra några slutsatser om orsakerna till att så många faktiskt avbryter sina sfi-studier. Även i Statskontorets färska utvärderingsrapport redovisas att för deltagare på studieväg 1 går det från inskrivning till studiernas avslutande. Motsvarande inskrivningstid för studieväg 2 är och för studieväg 3 är den . Detta är , herr talman! Många nyanlända invandrare har svårt att ta sig in på den svenska arbetsmarknaden. Det vet vi. Det gäller i ännu högre grad i den svåra ekonomiska kris som vi befinner oss i just . För att kunna etablera sig i behövs ett fungerande språk. Språkundervisning i svenska är därför en viktig del av introduktionen för våra nyanlända. För alltför många nyanlända invandrare fördröjs inträdet på arbetsmarknaden på grund av att deras studier i svenska tar , avbryts eller aldrig ens påbörjas. Lägg därtill svårigheterna när barnen snabbt kan klara sig bättre i det nya landet och får tolka och följa med sina föräldrar. Barnen blir föräldrar åt sina föräldrar en svår situation i många familjer. Därför vill vi nu göra ett försök att tillföra en bonus om man klarar sina studier lite snabbare och därmed ökar sin anställningsbarhet och därigenom också hamnar innanför i stället för utanför det svenska samhället. Inget förslag är naturligtvis perfekt, men jag tror att detta kan uppmuntra fler att faktiskt genomgå undervisningen och andra att göra det lite snabbare. Svenska språket är nyckeln i vårt eget samhälle, och det är bra att regeringen nu tar tag i denna fråga och adderar ytterligare en nyckel på den knippa som vi andra tar för given. Försöket ska alltså omfatta högst 15 kommuner och vara utformat så att dess effekter kan utvärderas. Det här är viktigt! Det är viktigt att de deltagande kommunerna kan jämföras med kontrollkommuner med så likartade förutsättningar som möjligt vad gäller kommunstorlek, arbetsmarknadsläge, andel flyktingar bland sfi-studerande, de studerandes skolbakgrund och andel nyanlända invandrare i relation till befolkningen långt, herr talman, men viktigt! Lämpliga kommuner kommer att erbjudas att delta i försöket. IFAU kommer att få i uppdrag att utvärdera försöksverksamheten. Regeringen avser därför att ge de medverkande försökskommunerna och de kommuner som deltar i försöket som jämförelsekommuner ett riktat kvalitetshöjande bidrag för sfi. Kostar det här något, herr talman? Ja, det gör det. Sfi-bonusen kommer att leda till att fler nyanlända invandrare och det kostar påbörjar sfi och når resultat snabbare. Det är dock inte möjligt att med någon säkerhet beräkna den totala kostnaden för försöksverksamheten med sfi-bonus. Men med utgångspunkt i beräkningar och antaganden om förbättrade resultat på på varje studieväg kan de direkta kostnaderna i försökskommunerna för utbetald bonus inklusive sociala avgifter uppskattas till ca . För samhället och individen innebär det dock en stor vinst. För att kunna jämföra effekterna på resultaten med andra kvalitetshöjande insatser erbjuds kommunerna ett särskilt bidrag för kvalitetshöjande åtgärder. Kostnaden för den särskilda kvalitetshöjningssatsningen beräknas till högst . Lägg till kostnader och en peng för utvärdering så hamnar vi på ca . Medel som täcker dessa kostnader finns avsatta i statsbudgeten. God svenskundervisning för invandrare är en nyckel bland flera till att utrikes födda ska kunna etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Det är därför nedslående och oroande att tvingas konstatera att det råder en mycket stor oklarhet om hur väl den nuvarande sfi-undervisningen fungerar. Statskontoret noterar i sin rapport att mer än var tredje sfi-deltagare inte har fått något betyg alls efter kursstart. Bland de övriga två tredjedelarna är det bara hälften som uppnått godkänt resultat på den högsta kursen . har i sin kritiska rapport funnit att det aldrig har gjorts någon utvärdering av sfi:s effekter över huvud taget, varken när det gäller deltagarnas ställning på arbetsmarknaden eller på andra områden. Sammantaget är detta mycket bekymmersamt, inte minst ur ett integrationspolitiskt och arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. De resultat i termer av genomströmning av elever med godkänt resultat som framgår av och Statskontorets redovisningar är helt enkelt för dåliga. Det är också en uppenbar brist att vi inte känner till sfi-undervisningens effekter och resultat. Vi delar därför Statskontorets, med fleras uppfattning att åtgärder måste vidtas för att försöka förbättra sfi-undervisningens effektivitet när det gäller att uppnå uppsatta mål. Det är därför mycket bra att regeringen nu lägger fram ett förslag om en sfi-bonus. På det sättet kan man motivera nyanlända invandrare att påbörja sfi , bidra till att förbättra deras närvaro i utbildningen och uppmuntra till extra ansträngningar för att snabbt nå godkänd nivå i studierna. Allt detta sammantaget bidrar till att få människor i arbete så fort som möjligt. Vi noterar också att regeringen avsatt inom ramen för det så kallade sfi-lyftet för att stärka sfi-lärarnas kompetens. ska man komma ihåg, precis som framhåller, att det är viktigt att inte tillföra sfi-undervisningen ytterligare stora resurser utan att förvissa sig om att det går att få information om i vilken grad resurserna kommer att användas på ett sätt som faktiskt förbättrar sfi-undervisningens resultat.