prot · GW09127 · 2009-06-08 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om kompletteringsval till miljö- och jordbruksutskottet Talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i miljö- och jordbruksutskottet. Talmannen förklarade vald till suppleant i miljö- och jordbruksutskottet () Talmannen meddelade att () ansökt om ledighet . Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att (m) skulle tjänstgöra som ersättare för . 4 § Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Arbetsmarknadsminister (), utrikesminister (), statsrådet (), statsrådet () och statsrådet (). 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2008/09:544 Till Interpellation 2008/09:544 Förbifart av () Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:552 Till Interpellation 2008/09:552 Gasledningen och fisket i av i (s) Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:562 Till Interpellation 2008/09:562 Tandvårdsreformen och de som är av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 6 § Svar på interpellation 2008/09:475 om verksamhetsavbrott i mindre företag 1 Näringsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta inom ramen för ett nytt trygghetssystem för företagare bland annat vad avser de problem vid sjukfrånvaro i mindre företag som beskrivs i interpellationen. tar upp frågan om de mindre företagens sårbarhet vid anställning av medarbetare när det gäller sjuklönekostnader och vid avbrott i verksamheten. Jag vill understryka att regeringen till skillnad från föregående socialdemokratiska regering arbetar aktivt med dessa frågor. Jag vill påminna om att regeringen inledde sitt arbete genom att direkt avskaffa kravet för företagen att stå för medfinansiering av sjukpenningskostnaderna, som den tidigare regeringen införde. Jag är medveten om att de små företagen är sårbara med risk för höga sjuklönekostnader och att företagare får minskade intäkter i samband med avbrott i verksamheten. Det var synd att den förra regeringen inte tog frågan om social trygghet för företagare på allvar, trots att krävt detta. En särskild utredare fick därför skyndsamt utreda frågan och har lämnat betänkandet Trygghetssystemen för företagare. Betänkandet har remissbehandlats och är nu föremål för beredning i . Regeringen avser att återkomma med förslag. 2 (): Tack, näringsministern, för svaret på min interpellation! Den är skriven mot bakgrund av att det finns behov av att uppdatera och förbättra trygghetssystemen för de mindre företagen. Jag vet att det finns en utredning, och precis som näringsministern säger är den föremål för beredning i . När jag lyssnar på svaret får jag höra att det var synd att den gamla regeringen inte gjorde någonting. Det kan man kanske tycka, men har det ändå gått av mandatperioden, och det är väl att den här regeringen gör någonting. Jag hoppas att vi kan blicka framåt i debatten, näringsministern. Sjukdom hos personal i mindre företag är förenad med sjuklönekostnader, vare sig det är egenföretagaren eller någon anställd som är sjuk och frånvarande. Men det är inte bara den kostnaden företaget får, utan det handlar också om minskade intäkter när det blir avbrott i verksamheten. Det är den delen som jag har velat peka på i min interpellation. Jag tror att vi här har ett stort problem. Jag har läst utredningen om trygghetssystemen, som regeringen nu bereder på . Egentligen har man inte uppmärksammat just det här problemet eller kommit med något förslag till lösning. I kontakt med företag och företagare har jag också hört att den enskilde företagaren egentligen inte kan försäkra sig mot sådant här till en vettig summa. Det finns alltså inga försäkringar på marknaden som till ett rimligt pris skulle kunna hjälpa företagen när det gäller den här typen av avbrott. Det tycker jag är ett stort problem. Det var därför jag tänkte att det kan vara viktigt att uppmärksamma frågan innan trygghetssystemen blir föremål för proposition från regeringen. säger i svaret att regeringen är medveten om sårbarheten och den risk som företagaren får ta för sjukfrånvaro och intäktsminskningar. Jag vill ändå fråga: Vad gör den här regeringen för att komma åt det här problemet och hjälpa de mindre företagen? Som jag läser utredningen ser jag inte att man egentligen har tagit till sig detta. 3 Näringsminister (): Jag tycker att det är mycket spännande och intressant att det just är en vänsterpartist som ställer den här interpellationen. Om det här är en partiuppfattning är det en diametral skillnad på er uppfattning nu och den ni hade tidigare. Det var den borgerliga oppositionen som tillsammans med tvingade fram en utredning som ännu inte hade gjort särskilt mycket när vi tillträdde. Det vi fick börja med att göra var att tillsätta en utredare som hade som ambition att skapa likvärdiga trygghetssystem för företagare och anställda. Grunden för vår hållning är att vi vill att fler ska vara företagare, och då måste vi se till att företagaren ska ha ett trygghetssystem i förhållande till vad företagaren betalar. Vi kommer dock aldrig att ha exakt likadana trygghetssystem för företagare och löntagare därför att det är olika roller. Men från min sida, sida och alliansregeringens sida gäller att göra de här rollerna mer likvärdiga. Det har att göra med att vi vill att fler ska vara företagare men också kunna gå mellan olika verkligheter, det vill säga ibland vara anställd och ibland företagare. menar att det tar så . Vi har suttit och har en utredning som först måste ta fram ett förslag som sedan måste remissbehandlas, och sedan ska det skrivas en proposition. Vi har skyndat väldigt för att få fram detta. Vi inser att det här är en otroligt viktig fråga, inte minst för många kvinnor som är företagare. Det är en stor skillnad, och det är därför jag beskriver vad den förra regeringen har gjort. När det inte fanns någonting gjort och när det inte fanns något underlag som vi kunde dra nytta av var vi tvungna att börja med det arbetet själva. Det är bara att beklaga, men så är fallet. Jag tror att vi kommer att få fram ett bra förslag som gör att vi kan ta många bra steg i rätt riktning. Jag kan inte här i detalj säga hur det kommer att bli, utan frågan är, som jag säger i interpellationssvaret, under beredning. Men jag är jättetacksam om nu finns på den sida där man vill få fram bättre trygghetssystem för företagare. Då har vi en bra majoritet i när vi fattar beslut, och det vore bra för landets företagare. 4 (): Frågor kring företagare och företagares trygghet, att företagare inte omotiverat ska ha en sämre trygghet än anställda, är en fråga som vi har drivit. Vi har också skrivit program om hur vi vill se företagandet utvecklas i där vi tagit upp bland annat den här frågan. Någon direkt stor nyhet är det inte. Det är kanske olyckligt om vi ägnar för stor tid åt att prata om hur det har varit. Vi kan väl konstatera att det är synd att vi ännu inte har sjösatt ett bra trygghetssystem. Som jag sade till näringsministern har den fråga som jag uppmärksammar i den här interpellationen egentligen inte uppmärksammats i utredningen, och därför är det väl bra att vi debatterar den här? Den är inte oviktig. Det är kanske väldigt viktigt att den kommer med när det än kommer en proposition. Det finns heller ingen anledning att bråka om när den kommer. Det viktiga är att den kommer och att den blir bra. Det är väl det som är syftet med denna typ av debatt? Vi behöver inte ägna åt att tala om vem som har gjort något dåligt eller ägnat för stor tid åt annat. Det finns en annan aspekt på varför denna fråga är så viktig just . Jag tittade lite på Småföretagarbarometern som kom . Det är många problem som de mindre företagen står inför till följd av lågkonjunkturen. Det största problemet är nu att lönsamheten i företagen har försämrats medan efterfrågan sjunker. En tredjedel av företagen säger att de har färre anställda än de hade . Det innebär i och för sig att två tredjedelar inte just nu tycker att man behöver ha färre anställda, men det är ändå en varningssignal att en tredjedel tycker det. Var femte företagare säger att man har haft likviditetsproblem , alltså antingen att leverantörer betalar för sent eller att banker har nekat eller sagt upp krediter. Det finns alltså en problembeskrivning som visar att det totalt sett är tuffare för de mindre företagen, och varför skulle det inte vara det när vi är mitt uppe i en lågkonjunktur? Då kan det också vara viktigt att uppmärksamma den här typen av frågor, alltså vad avbrott i verksamheten kan få för betydelse. När det gäller företagens likviditetsproblem tycker jag också att det kanske värsta som kan hända är att företag som är livskraftiga kan gå omkull på grund av att de har svårt att få krediter, att få förlängda krediter eller för att det brister i betalningsrutiner. Det är något som vi verkligen måste ta på fullaste allvar. Återigen: Jag förstår naturligtvis att man inte innan en proposition har kommit kan tala om exakt vad som ska stå i den. Men jag vill fråga om den problematik som jag har tagit upp i interpellationen kommer att beröras i en kommande proposition. Ser näringsministern detta som ett problem? 5 Näringsminister (): Låt mig först ta upp varför vi diskuterar det som har varit. Det är för att det i interpellationen står att vi är så senfärdiga. Jag försökte förklara att anledningen till att det inte finns något förslag på plats är att en utredning måste komma med ett förslag. Det måste ske en remissbehandling, och det måste finnas tid för att skriva en proposition. Det är därför som tidsaspekten och historien är viktig. Jag vill också säga att det är klart att det är väldigt bra om vi får en bred majoritet i för ett förslag som ökar den sociala tryggheten för företagandet. Jag är den första att uppskatta det. Det är alltså inte med några onda avsikter jag säger det, utan jag tycker verkligen att det är bra. Det är viktigt att se att småföretagen har en besvärlig situation just , men jag konstaterar också att småföretagen har klarat det hela bättre än många av våra storföretag har. Det ger oss också signalen att det är småföretagen som vi ska värna ännu mer. , efter den här krisen, tror jag att de stora företagen inte kommer att anställa lika mycket som de små kommer att göra. I en del av undersökningarna om vad man i småföretagen tycker säger de att de ser mer positivt nu än de gjorde tidigare. Det som har drabbat dem är att de stora företagen har tagit hem sina lån och lånar från bankerna. Då blir det de små som slås ut. Därför har regeringen gett extra resurser till , , som innebär att nu har ökat utlåningen till de små och medelstora företagen dramatiskt. Det är en rimlig sak att göra, tycker vi, när vi har dessa bekymmer. Vi har gett pengar till och också ett särskilt uppdrag att vända sig till de små och medelstora företagen så att de kan få hjälp med sina exportkrediter. Vi har gett tillåtelse att skjuta upp moms- och skatteinbetalningar till för att också förbättra likviditeten i de små företagen. Detta är bara några exempel på vad regeringen har gjort för att möta den här krisen. När det gäller själva utredningen kan jag inte , innan beredningen är färdig, ge några besked om vad som kommer att stå i propositionen eller inte. I grunden tycker vi att det är viktigt att det finns en bra social trygghet för landets företagare, som sagt inte minst utifrån ett könsperspektiv. Det är många kvinnor som värjer sig eller tvekar inför att bli företagare när den sociala tryggheten inte är där. Den andra delen är att de små företagen i förhållande till vad de får ut betalar mer till systemet. Det tycker jag inte heller är en rimlig hållning och ett rimligt system. Därför är den sociala tryggheten avgörande viktig för småföretagen, och jag ser fram emot att vi gemensamt kan hitta ett bra beslut här i . 6 (): Först vill jag säga något om detta med företagens besvärliga kreditsituation. Om man i vart femte företag upplever att man har haft bekymmer eller sedan lågkonjunkturen och finanskrisen slog till är det mycket allvarligt. Jag pratade med några företagare . De berättade för mig att när de så kallade semesterpengarna ska betalas ut till anställda kommer man att stå inför stora likviditetsproblem. Vissa utbetalningar blir alltid besvärliga. Det här låter väldigt allvarligt, och det gäller företag som annars är livskraftiga och kan leva vidare. Något som är glädjande i Småföretagarbarometern är att av de mindre företagen trots läget faktiskt anser att det finns expansionsmöjligheter. Det är något som vi måste ta till oss. Det finns naturligtvis andra saker som man kan göra för att förbättra likviditeten, till exempel att se över bankernas rätt att ensidigt säga upp krediter. I andra länder i har man kanske lite annorlunda och lite tuffare regelsystem till företagens förmån. Jag hoppas att vi inte behöver hamna i ett läge där man behöver gå in med statliga kreditgarantier, men man måste kanske hålla den dörren öppen. Låt mig återgå till det som interpellationen handlar om. Även om inte kan säga vad som ska stå i propositionen skulle jag vilja höra om hon tycker att den problembeskrivning jag gör är riktig. Tycker näringsministern att detta är problem som vi behöver åtgärda? 7 Näringsminister (): Låt mig säga att den globala finanskrisen naturligtvis också drabbar småföretagare. Den drabbar alla världens företag. Den kris som vi är inne i är av ett sällan skådat slag. Ett exportberoende land som drabbas naturligtvis extra hårt i en sådan kris. Det regeringen försöker göra är bland annat att få ordning på banksystemet, så att bankerna börjar låna ut pengar igen och så att vi får stabilitet i det. Vi agerar både i och i EU för att åstadkomma den ordningen. Men vi har också bättrat på våra instrument för att vända oss till de små och medelstora företagen i exportkrediter och när det gäller . Vi har till exempel höjt mikrolånen, som ofta vänder sig till kvinnor och invandrarföretag. Vi har förstärkt resurserna så att de ska finas där. Det har vi gjort trots att det egentligen är banksystemet som borde ta hand om allt detta. När det gäller småföretagspolitiken över huvud taget är det klart att ju mindre kostnader vi lägger på företagen i form av krångliga regler, arbetsgivaravgifter och annat, desto större möjligheter har de att klara också den här typen av kris. Det är därför som regeringens företagspolitik är så oändligt viktig, och den tas också emot positivt av företagen. En viktig del är det sociala trygghetssystemet. Det är en viktig fråga som har lyft, men jag tänker återkomma om detaljerna i förslagen i vår proposition senare när vi lägger fram den. Men vi är helt överens om att det behövs ett socialt trygghetssystem som är rimligt också för företagen och som är anpassat till den tid vi lever i. Kan vi få stöd från oppositionen i det är vi bara tacksamma och glada. Det tror jag att svenska företagare också är. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2008/09:531 om försäljning av 8 Näringsminister (): har frågat mig vilka konsekvensanalyser jag har låtit göra inför ställningstagandet om försäljning av det statliga ägandet i . I regeringens vårtilläggsbudget föreslås att regeringen kan besluta om att sälja samtliga aktier i eller att avveckla bolaget. Jag vill klargöra att denna försäljning endast handlar om derivathandeln och inte ägandet som gäller den fysiska krafthandeln på den nordiska elbörsen. förvaltar av ägandet i det nordiska elbörsföretaget . har överlåtit sin clearing- och konsultverksamhet och verksamhet för derivatprodukter utanför till som ingår i . Staten har också en option om att sälja resten av till för en köpesumma om . Inför den planerade försäljningen har och gjort en bedömning av för- och nackdelar med att kvarstå som ägare i bolaget. Som redogörs för i tilläggsbudgeten bedöms marknaden för elderivat utvecklas mot en mer global marknad med ökad konkurrens inom olika börsprodukter. Detta leder i sin tur till sjunkande handelsmarginaler och därmed en ökad ekonomisk risk för staten som ägare. Elderivathandeln är också väl etablerad. Regeringen bedömer heller inte att det är en statlig kärnverksamhet att vara ägare till en finansiell handelsplats för el. Mot bakgrund av detta bedömer regeringen att staten inte bör kvarstå som ägare till denna verksamhet. Aktieinnehavet i alternativt tillgångarna i bolaget bör därmed säljas. Däremot kvarstår av aktierna i i statens ägo genom . Övriga ägare i detta bolag är stamnätsföretagen i , och . bedriver den fysiska elhandeln på spotmarknaden. Det är på denna marknad som råkraftspriset fastställs. Därmed bibehålls den del av den nordiska elbörsen som kan sägas utgöra en del av infrastrukturen för den nordiska elmarknaden. Jag delar därför inte den oro som tar upp i sin interpellation om att prissättningen på elmarknaden skulle påverkas av en utförsäljning av . Jag ser heller inte att en sådan avyttring skulle innebära några negativa konsekvenser för vare sig medborgare eller företag. 9 (): Tack, , för svaret! I min interpellation har jag skrivit om den här avyttringen av aktierna i och att förser elmarknaden med relevant information och så vidare. Jag har skrivit om de stora konsekvenser som jag tror att försäljningen av det här svenska ägandet i skulle kunna medföra. Näringsministern har då svarat att hon inte tror att det blir de konsekvenserna. Men jag pekar också på att regeringen, efter tidigare begäran om bemyndigande när det gäller försäljning av statliga bolag, har fått kritik från för att man inte har följt beredningskraven. Därför har jag ställt min fråga: Vilka konsekvensanalyser har näringsministern låtit göra inför den här försäljningen? Jag kan inte hitta vilka konsekvensanalyser som näringsministern har gjort, herr talman. Detta skulle jag i alla fall vilja veta lite mer utförligt. Det jag också undrar är om regeringens så kallade råd för försäljning av statliga bolag har varit inblandat i den här försäljningen, alltså inför ett eventuellt avyttrande, eftersom det har sagts att det ska ingå och granska alla statliga bolag som ska säljas. I svaret står det att bedriver den fysiska handeln och att det inte ska säljas. Är det ett svar som gäller enbart för den här interpellationen, eller kommer regeringen att sälja det bolaget framöver? Näringsministern skriver att det är på den marknaden som råkraftspriset fastställs. Om man nu inte tycker att handel med el är en infrastrukturfråga är frågan: Kommer regeringen att tycka att det är viktigt att ändå behålla den här delen, eller är det här bara försäljning av en del av ett bolag, och kommer man att sälja ytterligare en del sedan? Det skulle jag vilja veta, herr talman. I svaret står det så här: Regeringen bedömer inte heller att det skulle vara en statlig kärnverksamhet att vara ägare till en finansiell handelsplats för el. Då undrar jag: Tycker man att det är en statlig angelägenhet att vara ägare av ? Den frågan kommer upp senare, men den hänger ihop med hur man ser på energi. För mig är energi en del av infrastrukturen, någonting som vi behöver ha tillgång till i hela landet, alla medborgare och företag. Jag önskar få lite förtydliganden om detta av näringsministern. 10 Näringsminister (): Jag ska inte säga att det är så med , men jag tror att det finns en risk att vi blandar ihop vad det ena och det andra är. Vi är helt överens om att det är elhandeln som är det intressanta, alltså den börsen, och det är den vi ska ha kvar. Den fysiska handeln är den som vi ska ha kvar. Men att handla med derivat och annat är ingen kärnverksamhet. Som jag skriver i mitt svar och det är helt ärligt är det för stora risker. Och den handeln utvecklas helt annorlunda jämfört med tidigare. Vi är intresserade av att ha kvar själva elhandeln. Det är det som är det viktiga för oss. Det är också den analys som vi har gjort när vi har tittat på den här affären. Sedan är det som ansvarar för det här. Vi har aldrig lovat att vi ska gå in i varje enskild del i de enskilda bolagen och ge besked till eller lämna in till försäljningsråd eller något annat. Det har aldrig funnits, utan det är de riktiga bolagen, alltså grundbolagen, som omfattas av den delen. Jag har svarat precis i enlighet med det vi tycker och det ställningstagande som vi har. Vi tycker att gör ett bra jobb. De ska koncentrera sig på att bygga ut nät, så att vi kan distribuera den el som vi kommer att producera i stor mängd framöver, inte minst på vindkraftssidan. De ska koncentrera sig på att höja investeringsnivån så att vi får en bra handel men också utveckla det nordiska elsystemet så att vi får en väl fungerande nordisk elmarknad. Det är därför som också den fysiska handeln är viktig utifrån de utgångspunkterna. Det är den som vi har kvar. Det är inget problematiskt. Det är handel med värdepapper och derivat som kommer att säljas, och det tycker vi är en rimlig åtgärd. 11 (): Men det jag tog upp var att faktiskt har kritiserat tidigare bemyndigande. Om då regeringen lägger fram ett lagförslag, en proposition, där ska ge bemyndigande när det gäller att sälja det här är det viktigt att regeringen faktiskt också har gjort en tillräckligt bra utredning. Man kan inte säga att man hoppas att har gjort det, utan det är viktigt att regeringen har de analyserna själv. Vad får det här för konsekvenser? Om man säljer delar av ett bolag som har hand om olika saker, dels elderivat, dels den här handeln, är det klart att det kan få konsekvenser. Det är därför jag ställer frågan. I svaret från näringsministern står det att inte ska säljas . Det står att det kvarstår. Men vi vet ju inte. Tänker man sälja den delen också? Det kommer en senare interpellation, herr talman, där man pratar om att inte ska säljas under den här mandatperioden. Men som jag ser det tar man många små steg som leder åt ett håll. Det är därför som jag försöker få ett förtydligande när det gäller vad man vill med elmarknaden och vad man vill med elhandeln och framför allt vilka konsekvensanalyser man har gjort. Det blir ju konsekvenser för alla bolag som man har. Det var därför jag också hade frågan om utförsäljningsrådet. Det rådet skulle faktiskt granska om man gjorde en bra eller dålig affär. Det är i alla fall det jag har uppfattat att rådet har varit till för. Därför är det också viktigt att se: Tjänar man eller förlorar man på en sådan här affär? Förlorar skattebetalarna på att det försvinner någonting från svensk ägo? Det är ju någonting som vi äger gemensamt. Det var därför jag ställde de frågorna, herr talman. 12 Näringsminister (): Låt mig förtydliga vad försäljningsorganisationen handlar om. Det handlar bland annat om att vi gör analyser av det statliga ägandet, alla bolagen. Vi går igenom dem. Och i takt med att vi ser över dem kommer vi också att lägga fram förslag för , steg för steg. Men det är inte så att kommer att lägga sig i varje enskild affär i enskilda bolag. Så fungerar inte de statliga bolagen. Det skulle vara helt ohållbart om vi skulle ha en sådan ordning när det gäller de statliga bolagen. Det jag försöker beskriva är den finansiella handeln. Jag måste ställa en fråga till : Vad är det, enligt Socialdemokraterna, som är så viktigt med att behålla den finansiella handeln? Ser inte ni att det finns en jättestor risk med att vi är delägare i detta när den utvecklas som den gör? Det måste ju vara den fysiska handeln av el som är det viktiga därför att det är en infrastruktur. Och, som jag säger, där utvecklas det nordiska samarbetet. Där är en mycket aktiv aktör.