prot · GX0942 · 2009-12-03 00:00:00 — Det är inte den absolut bästa lösningen det bästa vore att inte behöva lägga fram ett sådant förslag över huvud taget men eftersom parterna på marknaden inte kan sköta det själva måste vi ta initiativet för att få in fler kvinnor i bolagsstyrelser. Det är uppenbart att männen frivilligt aldrig kommer att släppa in kvinnorna. Vi vill ha jämställda löner inom statlig förvaltning. Den frågan ligger dock inte inom detta utgiftsområde, herr talman. Det är ett annat utgiftsområde i budgeten. Det vore dock lämpligt att staten föregick med gott exempel genom att visa att det är möjligt, just för att vi ska få bort de stora löneskillnader som finns mellan män och kvinnor. Vidare borde man se till att alla företag med fler än tio anställda tog jämställdhetsfrågorna på allvar och såg till att det fanns jämställdhetsplaner och handlingsplaner för jämställda löner. Vi ser det inte som administrativt krångel, vilket var regeringens och majoritetens argument för att ta bort det regelverket. Vi tror att det är en bra hjälp om det kravet finns. Det var inte perfekt, men det var ett steg i rätt riktning. I de företag som fick hjälp med att upprätta jämställdhetsplaner ledde det till mindre skillnader i lönesättning. När det gäller budgeten kommer regeringen att 20112012 ta bort de särskilda jämställdhetsåtgärderna. Det tycker vi från sida är tråkigt. Det ska egentligen inte behövas en särskild pott för sådana saker; i stället borde det finnas mainstreamat inom alla utgiftsområden. Men eftersom vi inte kan hitta det i regeringens budgetförslag för 20112012 tycker vi att beloppet får finnas kvar på detta utgiftsområde. Det krävs fler åtgärder för att främja god jämställdhet. har vi föreslagit en ökning i budgeten vad gäller särskilda jämställdhetsåtgärder samt gjort en del omfördelningar i den budget som regeringen lagt. Ytterligare medel borde tillskjutas exempelvis kvinnojourer, som genom stöd till våldsutsatta kvinnor och barn gör ett oerhört bra arbete för kvinnofriden i samhället. Kvinnojourerna är de som har längst erfarenhet av att arbeta med dessa frågor, och därför borde vi satsa mer så att de får det stöd som behövs. Det behövs även fler utvärderingar av männens situation samt stöd till dem. Det finns män med våldsamt, aggressivt, beteende, och det måste man komma åt på något sätt. Därför vill vi ha en nationell jourtelefon för män som söker stöd i en krissituation. Till detta behöver tillföras ytterligare medel. Inom detta utgiftsområde finns också diskrimineringsarbetet inlagt. Även på det området har satsat ytterligare medel. Framför allt anser vi att bör få ökade medel. Det är en ny myndighet vi har slagit ihop fyra tidigare ombudsmän till en som behöver ytterligare stöd i det viktiga arbete som de gör. Likaså har vi lagt in en särskild pott för åtgärder mot diskriminering och rasism. Det är viktiga frågor som vi måste fortsätta att jobba aktivt med. Politiken vad beträffar diskriminering behöver skärpas och utvecklas. Framför allt måste vi säkra att människor som diskrimineras har en reell möjlighet att få kompensation och upprättelse. Det är en mycket viktig del i arbetet. En politik för lika rätt har vi benämnt detta område. Där ingår stöd såväl till det lokala antidiskrimineringsarbetet som till ombudsmannen samt speciella stöd exempelvis för hbt-verksamhet och kvinnors organisering. Inom utgiftsområdet ingår också integration. Den skulle vi egentligen behövt ha en särskild debatt om, och jag beklagar, herr talman, att ansvarig minister inte är på plats när vi behandlar frågan. Det är ett område som debatterats mycket, och vi behöver klargöra ett och annat. Från sida anser vi att det är viktigt att fler kommuner visar solidaritet och delar det nationella ansvaret vi har för flyktingmottagande. Vi blir alltmer bekymrade över den situation som uppstår när många kommuner inte tar emot några flyktingar alls. Händelserna i är ett tydligt symtom på en misslyckad integrationspolitik, och det är regeringen som bär ansvaret. Majoriteten kommer säkert att säga att det är vi i oppositionen som bär ansvaret för den misslyckade flyktingpolitiken, men det är allianspartierna som är i majoritet i och innehar ministerposterna. Därför borde de agera. Från sida har vi sagt att vi måste uppmuntra kommunerna att ta ett större ansvar. Som vi hörde föregående talare säga borde kommuner inte kunna vägra att ta emot flyktingar. Det vore ett steg i rätt riktning. Dessutom tror vi att kommunersättningen vid flyktingmottagandet behöver höjas, och vi har därför i vårt budgetförslag höjt den med per flykting. Vi tror att det helt enkelt behövs morötter för att kommunerna ska ta emot flyktingar. Sedan vill vi generellt att det ska vara generösa regler för flyktingmottagande. Vi vill också ha en amnesti för alla de gömda flyktingar som finns i detta land. Det är en ohållbar situation som vi inte kan blunda för, och vi behöver en tillfällig amnesti för detta. En sak, herr talman, har regeringen gjort rätt, och det var tack vare att hjälpte till. Det var nämligen när den öppnade för arbetskraftsinvandring. Vi tror att det är väldigt viktigt att det öppnas lagliga möjligheter att ta sig till . Det är en viktig signal och en viktig möjlighet. Det är därför jag ger regeringen och majoriteten beröm, eftersom vi själva röstade för det och var med om att ta fram lagförslaget. Eftersom det här handlar om ett budgetbetänkande har vi ingen reservation på budgeten utan bara ett särskilt yttrande. Däremot har vi ett yrkande på ett område som heter utvecklingspolitik, och där har vi reservation nr 5, som jag vill yrka bifall till. Det handlar om att det är viktigt med ett arbete för att stadsdelar och bostadsområden inte ska segregeras utan att det ska finnas mångfald. Där anser vi att staten och regeringen har ansvar för att motverka den uppdelning som vi kan se. Här anser vi att ett aktivt mångfaldsarbete är en framgångsväg. Att lyfta fram varje individs erfarenheter och kunskaper och att bygga på de lokala resurser som finns ger framtidshopp och framtidstro. Det är väldigt viktigt. Erfarenheten visar också att arbetet med integration och social utveckling är svårt, men är möjligt. Kommuner, frivilligorganisationer och andra aktörer har genomfört olika projekt i fråga om den sociala situationen i olika områden. Samordningen av dessa olika aktörer är A och O, och regeringen borde hjälpa till med denna samordning för att vi ska få se fler lyckade områden. Med detta yrkar jag bifall till reservation 5. 4 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. debatterar vi arbetsmarknadsutskottets betänkande Integration och jämställdhet. Det här är den fjärde budgeten som lägger fram på detta område. När vi lade fram den första budgeten befann vi oss i en högkonjunktur, och trots detta hade vi en relativt sett hög arbetslöshet. Även sjukskrivningstalen var höga och sköt i höjden, och många förtidspensionerades alldeles för unga och utan att alternativen var tillräckligt utredda. Flera grupper hade då, trots goda år, svårt att ta sig in på arbetsmarknaden, däribland de utrikes födda. Egentligen tar det emot att vi talar så mycket om grupper i debatten det blir lätt så i en sådan här debatt eftersom det i varje grupp naturligtvis finns en otroligt stor spridning och det inte är homogena grupper. Vi vet att de flesta i gruppen utrikes födda är i arbetskraften, i sysselsättning, och man klarar sig utmärkt och känner sig delaktig i svenskt samhälls- och arbetsliv. Trots detta har det länge funnits stora skillnader i sysselsättning mellan utrikes och inrikes födda. hade de utrikes födda som grupp en betydligt lägre sysselsättningsgrad än inrikes födda. Särskilt svårt var det, och är det fortfarande, för många nyanlända. Det har tagit väldigt för dem att få sitt första jobb. Att inte ha ett arbete att gå till, att inte känna att man kan försörja sig själv, skapar en känsla av utanförskap och vanmakt. Vi moderater tar tillsammans med hela alliansen integrationsfrågorna på största allvar. Vi har under de här tre åren tagit viktiga steg för att minska utanförskapet. Jag skulle vilja lyfta fram några av de saker som har hänt och berätta vidare vad vi kommer att göra i det område som vi nu debatterar och ska besluta om . Jag vill slå fast att integrationspolitiken inte har varit lyckad. har vi ansvaret för detta, och vi tar det på allvar och gör någonting konkret. De utrikes födda svarar för en stor del av den outnyttjade arbetskraftspotentialen. För att vi ska komma till rätta med det, att fler ska komma in i arbetskraften och komma i arbete, är det först och främst viktigt att ha en fungerande generell politik för arbete och företagande. Därför har återupprättandet av arbetslinjen varit helt avgörande även för gruppen utrikes födda. De insatser vi har gjort för att främja fler jobb har varit lyckosamma. slog en global finanskris till. Den slog hårt mot hela världen, men den slog särskilt hårt mot ett litet, öppet och beroende land som . Därför var det så viktigt att vi före krisen gjorde strukturella förändringar som stärkte arbetslinjen. Vi kommer att fortsätta att stärka arbetslinjen, för att det gynnar dem som står långt bort från arbetsmarknaden. Jag skulle också vilja lyfta fram några positiva förändringar. I SCB:s, , arbetskraftsundersökning kan man hitta många intressanta uppgifter. Om man tittar till exempel på 2007 och 2008 är det ett upplyftande faktum att antalet sysselsatta bland utrikes födda, och särskilt de som kommer från länder utanför , har ökat markant kraftigare än antalet sysselsatta inrikes födda. Vi har alltså sett den största sysselsättningsökningen i gruppen utrikes födda. Några av de insatser som regeringen och vi har gjort tillsammans som påverkar detta i positiv riktning är jobbskatteavdraget, nystartsjobb och instegsjobb. hade i genomsnitt 15 900 personer ett nystartsjobb, och var det 19 900. Vart tredje nystartsjobb går till en person som är född i ett annat land än i . Instegsjobb är också en anställningsform som hjälper helt nyanlända människor, som precis har fått uppehållstillstånd. Man läser sfi, och man kan få ett arbete, och arbetsgivarna erhåller en kraftig subvention för att de anställer en person som kommer från ett annat land. Det finns en stor potential i instegsjobben, och jag hoppas och tror att vi ska se fler av dem framöver. Just den här nyckeln, att lära sig språket tillsammans med att jobba, tror jag är så oerhört viktig. När det gäller språket har alliansen också gjort stora satsningar i sfi, svenska för invandrare, med lärarlyft för sfi-lärare, tydligare mål i kursplanerna och förstärkt nationell inspektion. Vi vet att variationen är mycket stor. Jag tror att det finns mycket kvar att göra på det här området, och det kommer vi i att göra. Jag vill nämna några andra beslut som har varit viktiga under de här tre åren. Vi har satsat alldeles speciellt i vissa områden i där utanförskapet har varit stort. Det finns 105 stadsdelar i som har en lägre förvärvsfrekvens än . Regeringen har skrivit avtal med 21 kommuner med 38 olika områden, och vi satsar alldeles speciellt på att försöka jobba så effektivt som möjligt med myndigheter, kommuner och de lokala företrädarna för att få en ökad delaktighet på olika sätt. Vi har också gett Arbetsförmedlingen ett mycket tydligare uppdrag redan nu att arbeta med nyanlända. , 2008, fick drygt 10 000 nyanlända arbetssökande arbete genom Arbetsförmedlingen. Regeringen tog också fram en skrivelse för att diskutera det här i . Den hette Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration, där man presenterade en övergripande analys och en övergripande strategi framåt. Jag skulle vilja säga att det är första gången som någon regering tar tag i de här frågorna på allvar och målar upp en analys och en strategi. Vad ser vi då framåt? Vilka nya förslag kommer på området? Ett, som är lite mindre i förhållande till det andra, är förslaget om mentorprojekt. Vi vet att när man kommer till ett nytt land kanske man inte har det nätverk som man behöver för att komma in på arbetsmarknaden. Därför initierar regeringen ett större mentorprogram som ska kompensera just för avsaknaden av nätverk. Vi som är majoriteten i utskottet delar regeringens uppfattning att just brist på nätverk är en av flera faktorer som försvårar nyanländas etablering. Mentorskap är en beprövad metod för att skapa ett nätverk och för kompetensutveckling. Det kan handla om att nyanlända i en yrkesutbildning kan möta en person som jobbar just med det yrket i för att de ska lära sig förstå hur arbetsmarknaden fungerar på det yrkesområdet. Ett mentorskap kan också kombineras med mentorskap i andra former, till exempel samhällelig guidning, stöd till studier eller vägledning till engagemang inom de ideella organisationerna. Vi i alliansen och tror på kraften i de ideella organisationerna. Därför är det också positivt med en satsning som regeringen har gjort där man har inlett en dialog inom området som fokuserar på relationerna mellan regering och de idéburna organisationerna och särskilt organisationer som arbetar med nyanländas etablering. Dialogen syftar till att se en framväxt av större mångfald av utförare inom området. Än en gång: Vi ser de ideella organisationerna som en stor möjlighet för ökad mångfald. Vi ser dem inte som ett hot. Det som ändå kanske är den stora nyheten i budgeten är det som är relaterat till den proposition som regeringen lade fram . Den reformen handlar om ett helt nytt system för mottagande av nyanlända. Som moderat företrädare har jag längtat efter att se den förändringen och processen i mottagandedelen. Precis som jag sade har det tagit för många nyanlända att finna vägarna in på den svenska arbetsmarknaden. Orsakerna är naturligtvis många. Men en viktig orsak är att de första årens introduktion rent generellt inte fungerat. Det finns kommuner som har lyckats väl, och det finns kommuner som har lyckats katastrofalt dåligt. Propositionen innehåller ett antal förslag som jag ska sammanfatta väldigt kort. Det är inte vad debatten ska handla om, utan vi återkommer i vår. I budgeten finns ändå vissa anslag kopplat till propositionen. Sammanfattningsvis sätter vi individen i centrum med en tydlig arbetslinje. Arbetsförmedlingen kommer att få ett övergripande ansvar för etableringsprocessen. Men kommunerna kommer fortfarande att spela en otroligt stor roll vad gäller boende, skolgång och svenska för invandrare. Vi inför vad vi kallar för etableringslotsar som helt enkelt ska kompensera för det bristande nätverk en person har. De ska kunna vara med i processen, coacha och hjälpa människor fram bland myllret av myndigheter när de känner sig ganska ensamma och utelämnade i ett nytt land. Vi inför det vi kallar för etableringsersättning som ska vara lika för alla, män som kvinnor, i hela landet och som förutsätter att man deltar på heltid. Det är otroligt viktigt för jämställdhet på detta område. Den här reformen tror jag är en nyckel. Det är min övertygelse att det kommer att leda till att människor snabbare tar sig in på arbetsmarknaden. Vi i alliansen är för en integrationspolitik som är i samklang med arbetslinjen. Det är något som har saknats . Vikten av egenförsörjning och eget ansvar kan inte överskattas och måste genomsyra integrationspolitiken. Det ligger i den enskilda invandrade personens intresse, och det ligger i samhället intresse. Arbetslinjen måste gälla på detta område. Slutligen handlar en bra integrationspolitik i grund och botten om att människor själva har verktyg och ges verktyg att forma sina liv. Vägen dit går genom egen försörjning. Med den inriktningen av integrationspolitiken, som vi nu har lett in på, tror jag att allt fler människor som kommer till kommer att nå en egenförsörjning betydligt snabbare än . I detta anförande instämde () och (). 5 () replik: ger en mängd exempel på insatser som man har gjort. Om man tror att det stämmer och vi har ingen anledning att tro att står och ljuger i talarstol måste man ändå sätta det i relation till det faktum att fler personer befinner sig i utanförskap än när regeringen tog över makten. Min första fråga till är: Är skälet till det att ni gör en mängd saker som driver människor till utanförskap? Min andra fråga hänger ihop med vår reservation nr 2, som jag härmed yrkar bifall till. Det handlar om en laglig skyldighet att ta emot och ha beredskap för att ta emot flyktingar. Det är en nationell politik, som vi kan diskutera en annan dag hur den ska se ut, som avgör vilka som får komma till och vilka som får stanna. Borde det inte också vara ett nationellt ansvar att se till att människor får möjlighet till ett värdigt mottagande och att alla kommuner därmed också har en skyldighet att både ha beredskap och också ta emot människor som får uppehållstillstånd? Den tredje och sista frågan är: Om jag säger 1066, vad tänker på då? Låt mig ge en ledtråd. Det är inte . 6 () replik: Vi har nåtts av en global finanskris och en väldig uppgång i arbetslösheten. Jag tror inte att ens vill säga att det är regeringen som är orsak till att arbetslösheten nu har slagit till och att människor blir av med jobbet på och andra ställen. Men vi kanske har två helt skilda perspektiv på det. Jag tror att man långsiktigt måste fortsätta att jobba med att bygga grunden för en bra integrationspolitik. Det gör vi. Jag är säker på att när konjunkturen vänder kommer vi genom det vi har gjort att se att ännu fler utrikesfödda kommer in. Det gjorde de redan innan, och det kommer de att göra nu och fortsättningsvis. Sedan vill jag säga någonting om tvång. Jag hör tala om tvång här i kammaren. Det är mycket tvång. Det är tvång i föräldraförsäkringen, och det är tvång för kommuner. Låt oss komma ihåg att 270 av landets 290 kommuner har ett avtal om att ta emot nyanlända. Det tycker jag är bra. Vi vill skapa morötter, och vi hoppas att fler ska göra det. säger också att vi måste ha ett nationellt mottagande. Det är precis det som vi kommer att skapa genom att Arbetsförmedlingen får ansvaret oavsett om människor hamnar i en kommun där man inte har en så välutvecklad introduktion. Det gäller till exempel , där jag var förra eller förrförra veckan. Den enda introduktion man gav sina nyanlända var fortfarande sfi. Jag trodde nästan inte att det var sant. Det kommer vi att se en förändring av. 7 () replik: Låt mig konstatera att hade kvar av sin talartid och kunde ha använt dem till att svara på frågan om vad 1066 betyder. Men jag gissar att hon vill tala om den skillnad i inkomst som regeringens politik har skapat mellan män och kvinnor. Det förvånar mig inte. Kvinnor tjänar mindre än vad män gör till följd av regeringens politik. Vi diskuterar inte bara integration utan också jämställdhet. Den frågan förtjänar också ett svar. Jag ska inte skylla hela krisens följdverkningar eller orsaker på den sittande regeringen. Jag tror att det är ett systemfel som inte ens mina och i talartid räcker till för att förklara. Grunden ligger i ett samhällssystem som den här regeringen såväl som andra dessvärre försvarar. Så mycket kan man säga som att det är uppenbart att den politik som regeringen har bedrivit på området integration inte har hjälpt. Det är helt uppenbart att vi har ett större utanförskap . Jag tror att man gör det för lätt för sig om man bara skyller på någon annan eller opåverkbara faktorer såsom en kris. Jag förstår att vill kalla det jag talar om för tvång. Jag använder inte det ordet. Det vore precis som att använda ordet tvång för att beskriva varför man kör på en viss sida av vägen eller att man skulle kalla det tvång att man gör på ett visst sätt i något annat sammanhang. Det handlar om vilka regler vi sätter upp för vår samhälleliga gemenskap och vilka regler vi har för hur det fungerar i samhället. Man kan kalla det tvång att man inte får slå någon på käften, men det är ändå rimligt att ha ett visst tvång där. Det vi nu diskuterar är: Hur vill vi att reglerna ska se ut? Då får man nog komma med lite bättre argumentation än att bara allmänt slå ifrån sig och kalla individualiserad föräldraförsäkring för en tvångsåtgärd. Varför ska inte varje människa, varje förälder, ha ett ansvar för det barn som man har satt till världen? 8 () replik: Jag tycker att ska läsa motion. Det är kanske därifrån som jag har fått begreppet tvång. Jag vill återupprepa det jag sade vad gäller kommunerna. Vi ska arbeta hårt för att fler kommuner ska ta emot. Vi ska också komma ihåg att det finns kommuner som har avtal men dit ingen flyttar . Hur uppmuntrar vi människor att flytta dit där det finns både bostäder och en god arbetsmarknad? Jag tror inte att tvång löser den situationen. Jag måste be om ursäkt om känner sig förnärmad att jag glömde hans . Jag kom inte riktigt ihåg vad det var kopplat till. Jag ber så hemskt mycket om ursäkt. Jag ska ändå gärna nämna detta. Vi har drivit och driver en politik där vi sänker skatterna. Det gör vi allra mest procentuellt sett för dem som tjänar allra minst. Med politik kommer en undersköterska eller sjuksköterska som väldigt ofta är kvinnor, även om jag är gift med en manlig sjuksköterska att drabbas ganska hårt. De kommer helt plötsligt att ha mindre pengar i plånboken för att kunna försörja sig själva och bli mer beroende av staten. Det är kanske det vill. Jag vet inte. De största marginaleffekterna finns hos de ensamstående, ofta kvinnor, som jobbar deltid. De har fått rejält mycket mer pengar kvar och procentuellt sett mer än någon annan. Det uppskattar jag väldigt mycket. 9 () replik: Jag tänkte fråga hur ni vill göra för att fler kvinnor ska få möjlighet till heltid och vad ni vill göra för att det inte ska ta till ett jämställt uttag av föräldraledighet. Det sista kan jag väl ta senare, men ni har skrivit i betänkandet ungefär att ni ser med tillfredsställelse på att regeringen valt att kraftigt öka resurserna till jämställdhetsarbete. Pengar går att laborera med mellan de olika tabellerna i både vår och er budget. Det är väldigt mycket i budgeten , men också tidigare beslut ni har fattat drabbar kvinnor hårdare än män. Men det kan man inte utläsa här. Här kan man tro att det satsas jättemycket pengar. Man ser inte de minustecken som kommer av försämringar i a-kassa och sjukersättning. Vi har båda två kunnat följa i medierna både i går och att det som erbjuds i den borgerliga regeringens är att sjuka ska få möjlighet att jobba heltid. Men friska som vill jobba heltid får inte chansen. Hur går det ihop, ? 10 () replik: har ställt en mängd frågor. Jag kommer rimligtvis inte att hinna svara på dem . Låt mig börja med frågan om rätt till heltid. Det är en väldigt viktig fråga att kvinnor i offentlig sektor får jobba så mycket som de vill, heltid eller deltid. Men jag tror inte på lagstiftningsvägen, vilket Socialdemokraterna ibland verkar göra och ibland inte. Det känns lite velande. Vi ska absolut skicka signaler till kommunerna vi har fortfarande kommunalt självstyre och parterna om att detta är en oerhört viktig jämställdhetsfråga. Den som vill jobba heltid ska kunna göra det. Kanske både och jag har varit i kommunpolitiken. Vi vet att det kan finnas vissa trassligheter med detta, men i grund och botten handlar det om attityder. Om man vill erbjuda heltid kan man få ihop det, även i mindre kommuner. Det är jag övertygad om. Men jag tror inte på lagstiftningsvägen. När det gäller föräldraförsäkringen tror jag på jämställdhetsbonusen som vi nu prövar. Syftet är att förbättra förutsättningarna för ett jämställt föräldraskap. Jag tror mycket på det och tycker att man ska följa upp det noggrant och se hur det påverkar individer. Sedan har vi kanske i olika partier i lite olika syn på hur föräldraförsäkringen ska fördelas. Jag tror att vi ska försöka att med morötter uppmuntra både pappor och mammor att vara hemma med sina barn. nämnde jobbskatteavdraget också. Jag läste Socialdemokraternas motion. Där står det, med negativ klang, att kvinnor drabbas av jobbskatteavdraget. Jag blev lite förvånad. Är det positivt eller negativt?