prot · GW0973 · 2009-02-19 00:00:00 — Det handlar om att inte enbart fokusera på brott och påföljd utan också på det viktiga förebyggande arbetet. 72 (m): Här har alla aktörer en viktig roll och även de som är ungdomar i . Det viktiga som vi redan har gjort är att har gett myndigheterna i uppdrag att se till att man på varje ort och i varje kommun har ett samarbete mellan polisen och kommunen. Det handlar om fler poliser och fler poliser i yttre tjänst. Man sätter sig också ned och diskuterar. Hur ser det ut här i , eller ? Vilka problem har vi? Man berättar också för varandra vem som gör vad så att man kan dra åt samma håll. Inte minst när det gäller förebyggande insatser för ungdomar som är på väg att hamna snett vet vi att det handlar om vad vuxna gör, fritidsverksamhet, skolan och också om polisens agerande. Här görs mycket. Det pågår också på många håll ett intensivt arbete för att minska droganvändningen. Många ungdomar hamnar snett för att de börjar dricka alkohol eller skaffar sig andra droger. Det måste vi jobba aktivt emot. program för ordförandeskapet i EU 73 (): Jag har en fråga till EU-minister . är det val till . Opinionsundersökningar visar att vi riskerar samma låga valdeltagande som . Det undergräver EU:s legitimitet. kommer att bli ordförande för strax efter valet. Det öppnar en möjlighet till en större debatt. En av de övergripande prioriteringarna handlar om ett öppnare EU. Ett öppnare EU handlar om folkligt deltagande, demokratisk dialog och debatt. Vi har till exempel från föreslagit ett antal saker som det svenska ordförandeskapsprogrammet ska innehålla. Men det är först maj/juni som regeringen tänker presentera innehållet i det svenska ordförandeskapsprogrammet. Vore det inte bra för öppenheten i och EU om regeringen nu presenterade sitt förslag kanske ett preliminärt förslag till ordförandeskapsprogram för en öppen demokratisk debatt? 74 Statsrådet (): Jag delar oro för ett lågt valdeltagande i Europaparlamentsvalet. Jag kan bara konstatera att i den senaste undersökningen var det i alla fall fler som sade att de eventuellt tänkte rösta än det var som verkligen röstade förra gången, och då har vi ännu inte påbörjat kampanjen. Vi har alla ett gemensamt ansvar i alla politiska partier att engagera oss för att försöka mobilisera så många som möjligt. Jag tror precis som att det svenska ordförandeskapet som inleds och det faktum att så många frågor just nu är Europarelaterade klimatfrågan, jobben och den ekonomiska situationen ändå kan bidra till större fokus på EU-frågor. Det kan förhoppningsvis leda till en större mobilisering i valet. Det är inte kutym att man presenterar sitt slutgiltiga sexmånadersprogram förrän dess att ordförandeskapet inleds eftersom man då stör det ordförandeskap som har påbörjats. Den förra, socialdemokratiska regeringen, presenterade sitt förslag så sent som när man började . Vi har inga planer på att tidigarelägga just den proceduren. Men det har ju inte varit några hemligheter. Jag är ofta ute och pratar om de stora frågor som vi ser kommer att komma under det svenska ordförandeskapet. 75 (): Här finns möjligheten att tänka lite nytt. Man kanske inte behöver lägga fram ett slutgiltigt förslag, men i alla fall precisera innehållet i det svenska ordförandeskapsprogrammet och tankar om detta. Öppenhet och demokrati, folkligt deltagande och förankring kräver tid. Ni kan gå ut med det preliminära förslaget och kanske lyssna på en del saker. Ni kan visa att ni lyssnar på en del förslag från om att lyfta frågan om EU som en kärnvapenfri zon, om möjligheten till lagliga vägar att söka asyl inom EU eller om hur köttkonsumtionens påverkan på miljö och klimat kan minskas. 76 Statsrådet (): Jag har under ägnat mig ganska mycket åt att lyssna. Vi har talat med kommuner och regioner runt omkring i hela landet. Vi har talat med det civila samhället, med en mängd olika organisationer och med arbetsmarknadens parter för att lyssna in förslag om ordförandeskapet. Det gäller de stora teman som handlar om klimat inför , som handlar om och som naturligtvis kommer att handla mycket om den ekonomiska situationen och om asyl- och migrationsfrågor. Det har inte varit någon hemlighet att det är frågor vi hoppas kunna hantera under ordförandeskapet. Frågan om att få ett europeiskt asylsystem på plats och möjligheten för människor att lagligt söka sig till är en viktig fråga både före och under det svenska ordförandeskapet. Vi hoppas att detta ska kunna resultera i ett femårigt program på rätts- och inrikessamarbetet under det svenska ordförandeskapet. 77 (): Min fråga går till justitieminister . Det har gått sedan lämnade över sin utredning EU, allmännyttan och hyrorna. I betänkandet diskuteras och lyfts fram ett antal förslag om ett nytt hyressättningssystem. Åtminstone en del av förslagen har diskuterats, och man har konstaterat att de kan bli hyresdrivande. Vi står nu inför ett EU-parlamentsval. Vi har också ett ordförandeskap i EU att se fram emot. Utredningen knyter an till mycket av det som kommer att diskuteras under de här frågorna. Jag skulle därför vilja veta hur det går med utredningen, och var vi ligger. När man är ute och pratar med folk runt omkring är de ganska oroliga för att delar av de förslag som finns i utredningen kommer att bli verklighet och hur det då kommer att påverka människors hyror. Det vore intressant att få veta av justitieministern var någonstans i beredningsprocessen frågan ligger. 78 (m): Det råder ingen tvekan om att det här är oerhört viktiga och känsliga frågor. De har varit med i de senaste årens debatter i vågor. Frågan ligger just nu för beredning på departementet. Vi för diskussioner om de frågeställningar som utredaren har lagt fram, men också om de synpunkter som har kommit. Jag såg så sent som i hur man från hyresgäster och andra hade idéer om vad man ville göra även om man klädde det i lite mer regionala termer. Det förs en diskussion på olika nivåer. Jag är inte beredd att tala om var vi landar och inte heller att säga något om tidsplanen. Det är oerhört viktigt för regeringen att vi har en bra bostadspolitik och ett bra regelverk när det gäller hyressättning, som inte ställer människors vardag på ända. Det får ta den tid det tar till dess att vi har hittat de rätta verktygen. 79 (): Vi socialdemokrater menar att allmännyttan är ett oerhört viktigt redskap. Även allmännyttan har diskuterats i utredningen. Också här finns det väl ett antal områden där justitieministern tillsammans med sina kolleger i regeringen kommer att vara tvungna att diskutera hur man ska lägga fram ett förslag om hur allmännyttan ska fungera framgent. Kan justitieministern här ge något svar på hur den processen ser ut? Även om den är ganska mycket kopplad till processen för hur hyressystemet ska se ut har frågorna faktiskt olika dignitet och behandlas på olika ställen. Finns det en möjlighet att här få ett svar på när man kan få reda på hur regeringen tänker om allmännyttans roll ? 80 (m): Jag tror att min kollega skulle bli väldigt ledsen om jag presenterade några spännande idéer när det gäller allmännyttans roll. På det här området är verkligheten inte indelad på samma sätt som vårt arbete är indelat i ansvarsområden. Allmännyttans hyresledande roll ligger hos medan jag har hyreslagstiftningen. Det där är naturligtvis krångligt. Vår ambition har varit att försöka se om vi kan lägga detta tillsammans. Jag är inte tvärsäker på att det är möjligt. Jag vågar inte säga exakt hur långt det är klart i den process som har hand om. Men jag kan säga att frågorna diskuterades ganska ofta och ganska mycket eftersom de är heta. Men även här gäller naturligtvis att vi inte har behov av att påskynda någonting för att hafsa till det hela. Vi vill känna att det är stabila förslag så att människor kan känna trygghet. Bostaden är viktig för alla människor. Det får inte vara så att man känner att regelverk som förändras innebär ett hot. Men vi har problem som vi måste lösa, och det är det utredningarna har försökt ta sig fram för att hantera. 81 (): Jag har en fråga till utrikesministern. Det råder en akut klimatsituation i . Vi ser hotbilder som att isarna smälter och klimatgaser läcker. Den biologiska mångfalden utarmas och det finns ett ökat intresse för att utvinna olja och gas. Hur kan då utrikesministrar agera? Och är utrikesministern beredd att driva frågan? 82 Utrikesminister (): Frågan står högt upp på min agenda. Om jag bortser från de åtgärder som vidtas för att bekämpa klimatförändringarna det ligger utanför frågeställningen har vi ett omfattande nordeuropeiskt utrikespolitiskt samarbete i dessa frågor. Stoltenbergrapporten, som presenterades , innehåller ett antal olika förslag. Vi ska ha ett möte i det i då vi kommer att fokusera på detta. Där kommer att efterträdas av som ordförande. Vi har därefter ett möte i i , där övertar ordförandeskapet. Vi kommer dessutom att ha ett nordisk-baltiskt utrikesministermöte och fokusera på dessa frågor i . 83 (): Jag tackar för svaren. Det låter mycket positivt. Är berett också under EU:s ordförandeskap att ta stafettpinnen? initierade ju den här frågan under sitt ordförandeskap och drev den ganska kraftfullt. 84 Utrikesminister (): Svaret på den frågan är ja. Det blev lite av en möteskalender i mitt tidigare svar, men det är klart att vi också ska fylla dessa möten med innehåll. Det handlar om övervakningssystem inte minst för miljö- och resursfrågorna, som är viktiga. Vi har också engagerat den europeiska unionen som utformar en politik för Arktisområdena. Vi kommer bland annat att se till att kommissionen är företrädd liksom icke-arktiska stater typ , för att ta ett konkret exempel på en synnerligen icke-arktisk stat, när vi sammanträder i för att diskutera dessa frågor . 85 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till näringsministern. har vi diskuterat mycket industripolitik här, men inte så många småföretagarfrågor än så länge . Jag skulle vilja ta tillfället i akt och ställa en fråga till näringsministern. Betalningstiderna för småföretagen är ett större och större problem. Inte minst de stora multinationella företagen trycker på. Vi socialdemokrater har lagt fram ett förslag om att man ska minska betalningstiden . Vi vet att det är ett komplicerat lagstiftningsarbete. Även våra svenska myndigheter är stora beställare inte minst hos små företag. Vi skulle kunna gå före som myndighet och kanske också kunna påverka kommuner och landsting. Kan näringsministern tänka sig att man vidtar en sådan åtgärd så att åtminstone våra svenska myndigheter inte knäcker småföretagens likviditetsförmåga? 86 Näringsminister (): Tack för frågan, ! som dessa, när vi pratar fordonsindustri, tror jag att det är viktigt att diskutera den här frågan. Jag kan berätta för att jag har haft en dialog med en del av de här stora företagen för att ta upp frågan om de här lite större företagens relation till de små företagen. Några företag har kortat ned sina betalningstider för att underlätta för sina underleverantörer. Det finns ju ett samband mellan underleverantörernas möjligheter att verka och de stora företagens vilja att betala . Några av de här företagen har tagit en del sådana initiativ. När det gäller den offentliga sektorn förutsätter jag att de håller sina betalningstider och att de har en rimlig betalningstid gentemot de små och medelstora företagen. Det är rätt många småföretagare som säger till mig: Ni diskuterar de stora företagens villkor alldeles för mycket. Kom ihåg att det är vi småföretagare som har det allra kämpigast nu när det är svårt! Jag tycker att vi ska komma ihåg detta. Det är bra om visar det engagemanget också. Det gläds jag åt. Vi tackar alla statsråden och alla frågeställare så hjärtligt. Det var många fler som hade velat ställa frågor , men tiden medgav inte det. 8 § (forts. från 6 §) Vårdval i primärvården (forts. SoU9) 88 () replik: som vi har stått här och debatterat har det kommit ett meddelande från TT om att man i nu varslar 240 personer i sjukvården, 200 personer på och 40 personer i primärvården. Det här är bara ett av många varsel i raden av nedskärningar, uppsägningar och varsel som kommer i den svenska sjukvården. Det är detta som är verkligheten i . Ni gick till val på att ge människor jobb och motverka utanförskap. Er politik har misslyckats. har vi en högre arbetslöshet och fler i så kallat utanförskap än när regeringen tillträdde. Framtiden ser oerhört dyster ut. Finansministern talar om ett nationellt nödläge. I det läget väljer och regeringen att införa ett system som inte stärker patienternas eller medborgarnas rättigheter. sade själv i sitt anförande att alla landsting har eller är på väg att införa vårdval eller, får jag då säga, hälsoval. Detta är på gång. Det påverkas inte av propositionen. Men propositionen innebär att man i alla landsting utom tvingas riva upp den fungerande modellen för att införa en obegränsad frihet för företagen att etablera sig där det är mest lönsamt. De skattepengar som blir allt färre ute i landstingen för att finansiera sjukvården ska alltså inte längre först och främst fördelas utifrån behov utan utifrån företagens lönsamhet. 89 Socialminister () replik: Det är sant att vi har ekonomiska bekymmer i . Det råder också ekonomiskt bekymmersamma tider över nästan hela vår planet, och det påverkar också ekonomin i vårt eget land. diskuterar vi vilken modell som vi anser vara den bästa för att möta medborgarnas behov. Jag vill stryka under att jag i mitt anförande inte sade att alla landsting är på väg, utan jag sade att många landsting är på väg. Med den lagstiftning som vi har aviserat och som det kan förväntas att kommer att fatta beslut om kommer det att bli på det viset att landstingen måste organisera verksamheten på ett sådant sätt att man än bättre möter de behov som medborgarna har. Inom ramen för den här lagstiftningen lämnar vi ett stort utrymme, som har understrukits under debatten, för landstingen att själva organisera detta på det sätt som de anser vara bäst bland annat när det gäller vad som ska vara primärvårdsåtaganden och hur ersättningsmodellerna ska se ut. Efter att ha läst reservationen och de ställningstaganden som oppositionen har gjort förstår jag ärligt talat inte om man är emot eller för vårdval. Jag förstår att man är emot etableringsfrihet, men etableringsfrihet är en nödvändig förutsättning för att vi ska uppnå det som ska åstadkommas, nämligen att makt flyttas från politiker till medborgare och från sjukvårdsbyråkrater till patienter. Om Socialdemokraterna har gått ifrån att tidigare ha varit försiktigt positiva till att öka patienternas inflytande, konstaterar jag nu att det är som bestämmer hur långt och hennes partikamrater kan gå, och det tycker jag är mycket illavarslande, fru talman. 90 () replik: Jag förstår att har svårt att förstå vad oppositionen har sagt eftersom han inte bemödade sig om att vara här i kammaren och lyssna när vi i oppositionen höll våra anföranden i den här debatten. Det hade kanske gjort det lite lättare att ta till sig våra argument och våra ståndpunkter, men jag kan upprepa dem. Vi är för vårdval. Vi är för patientens och medborgarens rätt att välja. Det finns inskrivet i hälso- och sjukvårdslagen som det socialdemokratiska partiet tog initiativ till när vi var i regeringsställning. Jag tycker att det är bra att man har utvecklat många, som jag tycker, väldigt bra vårdvals- och hälsovalsmodeller. Jag tycker att både och ser ut att bli utomordentligt bra modeller, men det finns också andra som vi kan lära mycket av. På den punkten är vi inte oense, och det vet också . Det vi är oense om är att regeringen och majoriteten här i kammaren tänker flytta makten från de demokratiskt valda till företagen. Det betyder också att man flyttar styrningen från behoven till lönsamheten. Vi tycker att det är bra om man också kan använda fler utförare än landstingsdrivna vårdcentraler i primärvården, men det måste göras på ett sätt som innebär att man styr utifrån behoven. Man kan konstatera att i jag tror samtliga landsting, utom , som är den enda modell som stämmer in på den proposition som har lagt fram, har man skapat eller kommer att skapa en bred politisk uppgörelse kring modellen för vårdval och hälsoval. Jag tycker att det är ett ansvar som vi politiker har. Det finns förvisso meningsskiljaktigheter, men efter måste de allra flesta landsting riva upp sin välfungerande organisation för vårdval för att inte har kunnat bemöda sig om att ens försöka finna och skapa politiskt hållbara uppgörelser om primärvårdens spelregler. 91 Socialminister () replik: Det stämmer att jag inte var i kammaren under det att oppositionens företrädare höll sina anföranden, dock lyssnade jag på dem utanför kammaren. Detta var dock inte till särskilt mycket hjälp när det gällde att förstå vad oppositionen ville åstadkomma. Vad jag förstår säger man att vårdval kan finnas. Vi säger att vårdval ska finnas. Vi tycker inte att politiker i landsting som inte vill överföra mer makt till patienterna ska få rätt att förvägra dem det, utan vi ställer oss på patienternas och medborgarnas sida för att de genom sina val och sina önskemål ska få den vård och den omsorg som de är i behov av. säger att det är att överföra makten till företagen. Då tror jag att man inte riktigt har tänkt färdigt eller möjligen inte har satt sig in i det hela. Vad det handlar om är att företag kan möta de behov som medborgarna har, men det är medborgarna som genom en solidariskt finansierad hälso- och sjukvård genom sina val avgör var vården ska ges. Jag har uppfattningen att det är tämligen underordnat i vilken form det här sker om det sker av , om det sker inom idéburen verksamhet eller om det är privata företag som gör det. Vi finansierar vården gemensamt, och vården ges efter behov. Det är det som är det centrala, fru talman, och det är det som vi kommer att uppnå genom det beslut som kan förväntas fatta . 92 () replik: Socialministern påstod i sitt anförande att vårdval ger högre kvalitet och ökad tillgänglighet. Vi fick också höra att effekterna av vårdvalen är utvärderade. Jag tog i mitt anförande upp bristen på konsekvensanalyser och utvärderingar. Jag blir rätt fundersam på hur socialministern vet att vårdval ger högre kvalitet och ökad tillgänglighet och ger medborgare mer att säga till om. Jag förväntar mig att socialministern har läst protokollet från den hearing som vi hade , och där får han inte stöd för påståendena att vårdvalet kommer att göra si och så. Det finns inga undersökningar. Professor säger till exempel att det är omöjligt att svara på frågan om vårdvalet ger mer rättvis vård. Jag frågar då hur socialministern vet det. En distriktsläkare från beskriver också att för att kunna ta hand om 6 verkligen sjuka patienter behövde de 19 akutpatienter som egentligen inte behövde träffa läkare. Men för de 19 patienterna fick vårdcentralen , och för de 6 multisjuka, patienter som verkligen hade ett stort behov, fick vårdcentralen endast . 93 Socialminister () replik: Den senare delen som tar upp handlar om hur man ordnar ersättningssystemen. Det är en fråga som det är upp till landstingen själva att ordna på det sätt som de finner vara bäst. Jag sade i mitt anförande att jag tror att det är viktigt att man från landstingens sida har en ständig och prestigelös prövning för att se till att man styr mot de mål som man har fastställt. Utvärderingarna både från och från visar att man styr mot de mål som man har satt upp. Sedan kan och jag ha synpunkter på vilka mål man ska styra mot. Men utskottets hearing visar också att man styr mot de mål som man har satt upp. Det känner naturligtvis till. är det exempel som är mest utvärderat, vilket naturligtvis inte är konstigt eftersom de har kommit längst. Jag tror att det är få som ifrågasätter den positiva inverkan som vårdvalssystemet har haft i . När det gäller har man tittat på hur det har gått , och man har konstaterat att man har lägre kostnadsökningar 2008 än 2007, att antalet läkarbesök har ökat i alla områden, att ökningen är störst i de områden där man har låga inkomster och att produktiviteten inom vården har ökat, alltså att antalet prestationer har ökat snabbare än kostnaderna. Man säger också att det inte finns någon motsättning mellan god produktivitet och nöjda patienter, eftersom vi kan se att nöjdheten hos patienterna har ökat både i och i . Dessa fakta kanske är besvärliga, eftersom de krockar med något ideologiskt färgade glasögon, där man menar att allting ska skötas av det offentliga och genom det offentliga och att patienterna enbart ska rätta och packa sig efter de beslut som politiker fattar. Vi vänder på det resonemanget och riggar systemet så att patienten avgör. 94 () replik: Vi får höra att det är fler läkarbesök och att produktiviteten ökar, men ingenting om att medborgarna har blivit friskare, har fått korrekt vård, har blivit botade för sina åkommor eller att förebyggande insatser har satts in när det behövs. Det finns olika sätt att mäta. Vi vet till exempel att den svenska primärvården har fått goda resultat i internationella jämförelser för att man har arbetat förebyggande inom primärvården. Det gällde också detta att landstingen ska ordna ersättningssystemen, och vill ha vårdpeng. Jag har en krönika här där säger: I stället för att betala ut stora anslag till sjukhus och andra större vårdenheter har det visat sig bättre att införa ett så kallat pengsystem där pengarna bokstavligen talat följer patienten och det val patienten gör. Vilka landsting har minskat sina anslag till sjukhus och andra större vårdenheter och i stället använt pengarna till det så kallade pengsystemet så att patienten har fått bättre vård? Var kan vi läsa den undersökningen? 95 Socialminister () replik: Det kanske är att ha en övertro på hur lätt man gör sig förstådd, men själva vårdvalsmodellen är ett slags pengsystem som innebär att pengarna följer mig som patient. Det är inte så att anslagen går direkt till verksamheten och jag sedan har att söka mig dit, utan pengarna följer mig utifrån de behov som jag har. Det leder till att vi får större valfrihet för den enskilde patienten att själv välja den sjukvårdsinrättning som man menar bäst motsvarar de behov som man har. Det är ju det som är själva pengen, eller möjligen poängen. Det här använder vi på många andra områden. Jag vet att det är väldigt svårt att förstå för den som tror att politiker vet bäst, som inte tilltror människor en möjlighet att själva avgöra. Jag var i och träffade regionledningen, och där har man diskuterat mycket hur man ska kunna korta väntetider och snabba på processer som gör att människor snabbare kommer till operation. Man konstaterar att man alltför länge haft ett system som har premierat underskott och köuppbyggnad i stället för att premiera behandling av patienter. Pengsystemet leder till att man får betalt när patienten kommer, den patient som själv kan välja var man vill ha behandling genomförd. Jag tror att det leder till en bättre anpassad vård efter den enskilde patientens önskemål, till en större kundnöjdhet och till att vi utvecklar vården på ett bättre sätt så att den blir följsam gentemot de behov som vi som medborgare har. 96 () replik: Jag tänkte anknyta till ungefär samma frågeställning som hade. Jag noterade också att socialministern beskrev att vårdvalet skulle ge ökad kvalitet och ökad tillgänglighet, och det jag skulle vilja ha svar på är vilket stöd har för de påståendena. Det här handlar lite grann om bristen på evidensbaserade förslag. Som jag sade i mitt anförande är det självklart för oss i att så här stora organisationsförändringar inom hälso- och sjukvården ska stå på samma evidensbaserade grund som det som vi kräver av de olika vårdinsatser som vi har inom hälso- och sjukvården. Socialministern brukar ju i olika sammanhang framhålla att de lagförslag som regeringen och socialministern lägger fram ska vara evidensbaserade. Men när det gäller det lagförslag som vi debatterar här om vårdval i primärvården är det ganska uppenbart att det saknas all form av evidens.