prot · GW0986 · 2009-03-18 00:00:00 — Flickan spelade sinnessjuk och gjorde starkt motstånd. Det skulle sedan visa sig att det var något slags installation eller en scenisk provokation som man skulle kunna skratta åt när nu folk var så dumma att de tog detta på allvar och försökte avstyra det hela. Några unga män stod i bakhåll och filmade hela händelsen, som sedan skulle visas på tv. Jag måste säga att jag kände mig illa till mods länge efter denna händelse. Ändå borde jag kanske förstå. Jag minns , vår kanske främste teaterregissör jämte , när han ropade till oss flickor som då var förstaårselever på och stod och darrade av rädsla på : Protestera, flickor! Glöm aldrig det! Protestera mot verkligheten. Konsten är människans protest, hennes revolt mot existensvillkoren. Glöm inte det! Det kanske är just det som dessa flickor vill när de spelar psyksjuka på gator och torg. De vill revoltera mot existensvillkoren, men de förmår inte skilja mellan protest och kränkning av andra människor. Hur ska teatern återta sin överlägsenhet som diskussionsform och visionärt konstnärlig gestaltning av samtiden? Det var den stora frågan under för sedan, när man diskuterade den nutida teaterns stora problem: att ha förlorat sin angelägenhet. Kanske den nya skulle kunna inspirera till en ny angelägenhet? skulle jag vilja återge det någon har sagt: Modernism är konst som handlar om konst, däremot är all stor konst i historien konst som handlar om livet. I detta anförande instämde (), () samt och i (båda fp). 18 i (fp): Så länge som människor har levt på jorden har kulturen språket, musiken teatern, sången och dansen funnits. Kulturen hjälper oss att hitta just det djupast mänskliga, som är du, jag och alla andra på jorden. har vi ett unikt tillfälle i att åter diskutera kultur därför att blir det år då kulturen återkommer på den politiska dagordningen. Det är väldigt länge sedan det inträffade, nämligen 1974 när de förra kulturpolitiska målen sattes upp. De reviderades , men blir det en ny startpunkt för kulturen och kulturpolitiken, och jag tycker att vi alla ska vara glada för att vi nu får tillfälle att diskutera kultur och kulturens möjligheter på ett sätt som aldrig förr som politiker. välkomnar givetvis att kulturen har åkt upp på den politiska dagordningen. Det är viktigt. Många talar om att kulturen skulle vara satt på undantag, att vi inte gör så mycket. Vi har hört hur oppositionen har klagat på att regeringen inte gör så mycket. Men jag skulle vilja säga att det nu råder kulturgryning i kulturgryning, smaka på ordet! öppnar sig möjligheten att diskutera kultur med nya utgångspunkter vad kulturen kan göra för ett samhälle och för individer, grupper av människor, unga och gamla, kvinnor och män, både som utövare och som mottagare av kultur. Kulturen och kulturarvet visar oss vägen till det djupast mänskliga och ger oss perspektiv på vad det är att vara människa. , min eminente kollega från , har talat väl om detta betänkande och jämställdhetsaspekter, HBT-aspekter och allt annat i sitt anförande och i replikskiftena. Jag vill egentligen bara instämma i det han har sagt om detta betänkande, som fångar upp alla möjliga olika saker som inte får plats i ett eget betänkande. Så vill jag konstatera, precis som sades tidigare av , att konsten är människans protest mot allt det som förråar och förhärdar och som kanske gör det för enkelt. Konsten utmanar, och det elementet ska vi ta fasta på när vi nu går vidare med den kulturpolitiska diskussionen med utgångspunkt i de förslag som utredningen har lagt fram. Vi får komma ihåg att vi som har fått förtroendet att arbeta med kultur, antingen direkt som utövare eller som politiker, har ett stort ansvar. Tillsammans har vi ett syfte som är mycket större än vad vi kanske ibland kan föreställa oss här i kammaren eller vid datorn på arbetsrummet. Ansvaret är att alltid, på varje plats och i varje tid, lyfta fram kulturen och dess oanade kraft och möjlighet för varje människa och för samhället. I detta anförande instämde (). 19 (): Det är som har sagts många intressanta förslag från allmänna motionstiden . För min del ser jag dem som ett medskick i den fortsatta beredningen, då speciellt den beredning som sker efter . De flesta av förslagen i betänkandet har bäring på utredningen. Precis som det har uttryckts här och som det uttrycks i inledningen till betänkandet vill inte heller jag föregripa regeringens ställningstagande avseende förslag. Det finns ett antal viktiga förslag här. Jag ska inte uppehålla mig vid alla dem , jag vill bara lyfta fram några saker i slutet på debatten. En viktig fråga som lyfts fram i betänkandet handlar om kultur i vården. Det framförs i en gemensam alliansmotion. Vi kristdemokrater har framfört tankar om de gynnsamma effekter det har när kulturen används som en del av vården. Men också i hälsoarbetet finns det intressanta kopplingar. Tankarna anknyter till tankar om kulturpolitiken som aspektpolitik. lyfter i sina förslag fram betydelsen av samverkan mellan till exempel kulturpolitik och folkhälsopolitik. Utredningen framför att sambandet mellan kultur och hälsa alltmer har uppmärksammats såväl vetenskapligt som politiskt. Positiva samband har belagts mellan kulturupplevelse och välbefinnande och mellan kulturupplevelse och livslängd. Även sambandet mellan välbefinnande och hälsa är belagt, och samband har kunnat påvisas mellan kulturupplevelser och vissa aspekter av god fysisk hälsa såsom stärkt immunförsvar, sänkt blodtryck och minskade halter av stresshormoner. Det här skulle vi kunna diskutera mycket, och det är en aktuell fråga. Jag vill något kommentera motion om samarbetet mellan amatörer och professionella. vill främja amatörkulturens utveckling samt amatörers och professionella kulturutövares möjligheter att samarbeta. Jag tycker att det sambandet är en oerhört viktig fråga. Här spelar folkbildningen en viktig roll. Det är frågor som vi kristdemokrater har lyft fram tidigare. Därför är det mycket intressant att har ganska mycket tankar och förslag på just det här området. Enligt utredningen bör samarbetet stärkas mellan amatörkulturföreningarna och de offentliga kulturverksamheterna. För att detta ska kunna ske på lika villkor föreslår utredningen att regeringen ska ta initiativ till en dialog med civilsamhället och dess organisationer på kulturens område och med Kommuner och Landsting. Den dialogen ska syfta till att skapa tydligare och bättre förutsättningar för att stärka gränssnittet mellan kulturpolitiken och det civila samhället och därigenom bidra till bättre och mer jämställda samarbetsformer på området. Kulturpolitiken bör enligt utredningens mening inte diskuteras utan att också amatörkulturen och andra relevanta delar av civilsamhället inkluderas. Det står en hel del i om det här, som jag tycker att det är intressant att återkomma till. I en annan motion från , tror jag, föreslås en samordning av biblioteksväsendet. Jag har sympati för detta förslag. Det är en fråga som vi kristdemokrater har motionerat om här i , och även har funnit att det finns behov av att samordna biblioteksväsendet. Men precis som jag sade inledningsvis ska vi inte föregripa den debatten, utan alla de här ingredienserna ska finnas med i den fortsatta beredningen. Därför är det klokt att invänta regeringens förslag på området. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 12 § Ungdomspolitik och trossamfundsfrågor Föredrogs kulturutskottets betänkande 2008/09:KrU6 Ungdomspolitik och trossamfundsfrågor. 20 (): Unga är en utsatt grupp. Ungdomsarbetslösheten är större , ja, den högsta vi upplevt . I är den , i vissa kommuner så hög som . Trots regeringens försäkringar om motsatsen ökar det som man för mindre än skulle ha kallat utanförskap bland de unga. Men den definitionen man hade har den moderatledda regeringen noggrant städat bort. Man talar inte om utanförskap längre. Det är och förblir en mycket viktig uppgift för samhället att garantera att unga får jobb. Inte ensam men tillsammans kan vi genomföra åtgärderna på politisk väg. Det är genom jobben vi definierar oss själva. Det är genom jobben vi får en identitet. Det är genom jobben vi får en möjlighet till försörjning och eget liv. Därför är det så viktigt att den unga generationen ges möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Regeringens tillkortakommanden på detta område är någonting mycket allvarligt. Allt fler unga tvingas också mot sin vilja att bo kvar hemma. Det byggs inga hyresrätter som gör att vi kan få ruljans på bostadsmarknaden och därmed erbjuda ungdomar de bostäder de så väl behöver. De unga kan naturligtvis i mycket låg grad efterfråga nyproducerade hyresrätter, men icke desto mindre måste det komma till stånd så att vi får ruljans på marknaden och därmed kan erbjuda de unga de lägenheter som de så väl behöver. Det blir allt svårare att vara ung i dagens . Som en följd av arbetslöshet och utanförskap blir de ungas ekonomi allt sämre. och har i en undersökning om de ungas ekonomi visat att så är fallet. De blir lätt offer för sms-lån och allehanda oseriösa låneinstitut bara för att överleva. Det är påvisat att allt fler unga drar på sig stora skulder som de sedan inte kan betala tillbaka. Här skulle regeringen, som motionären i motion Kr328 påpekar, kunna göra en insats genom att utse en nationell samordnare, så att en handlingsplan för detta mycket viktiga område kan komma till stånd. Vidare borde ges i uppdrag att på allvar ge sig i kast med det här problemet. ges alla möjliga uppdrag, omöjliga också för den delen. Än ska de vara bidragsgivare för kvinnors organisering, än ska de vara bidragsgivare till olika invandrarorganisationer, men ingenting om ungdomars situation. har själv visat att ungdomar är i en utsatt situation. Låt göra det som de är bra på! Låt syssla med ungdomars problem och verklighet! Låt få uppdraget att samordna arbetet mot ungdomars problem med överskuldsättning! Det är faktiskt dagens unga som ska ta över efter oss. Då måste vi ge dem en rejäl chans att få en bra start i vuxenlivet. Det gör inte den här regeringen. Så till ett problem som framför allt berör de unga flickorna. Det är många unga flickor som är rädda rädda för dem som borde vara deras stöd i livet, rädda för dem som står dem närmast, rädda för att bli slagna och förnedrade. För dessa unga kvinnor är tjejjourerna en ovärderlig hjälp. Där kan de få stöd och hjälp, och där är det någon som lyssnar och bryr sig. Där kan de också få styrkan att gå vidare med en polisanmälan för att få ett slut på den plåga som de upplever. Det är mycket viktigt att vi kan göra tjejjourerna mer tillgängliga via nätet. Det är många tjejer som via nätet sköter de flesta av sina kontakter. De vågar inte göra på annat sätt; de vet att det inte finns någon annan utväg. Därför är det viktigt att samhället har möjlighet och ser möjligheten att stödja dem. Tjejjourerna har mycket små ekonomiska resurser. Det kan inte vara rimligt att vi helt skjuter över ansvaret för denna viktiga verksamhet på ideella krafter. Visst kan och ska själva jobbet vid tjejjourerna skötas ideellt, men vi måste kunna stötta dem som gör detta viktiga jobb med ekonomiska resurser så att de kan lägga det problemet bakom sig och koncentrera sig på att hjälpa tjejer i nöd. Det är trots allt det som är det viktiga. Jag yrkar bifall till reservation 2 i ärende KrU6. Jag står naturligtvis bakom bägge reservationerna, men för tids vinnande gör jag på detta sätt. 21 (): debatterar vi ungdomspolitik och trossamfundsfrågor. Från sida har det varit tydligt att när det gäller frågorna om gromning, som också har behandlats i justitieutskottet, handlar det om att se till att få en allomfattande reglering för att kunna ge stöd och råd till ungdomar i deras i princip organiska anslutning till Internet. vet vi att det finns en hel del organiserad verksamhet som ska hantera de här frågorna på bästa möjliga vis. Därför har vi ingen reservation på det området, utan vi väntar och ser hur det utvecklar sig framöver. Men det är ett oerhört viktigt område. tog också upp flera olika aspekter av det. När det gäller frågan om trossamfund handlar det framför allt om hur vi ser på de olika samfund som finns i vårt samhälle . ser inte ut som det gjorde ; det förändras. Att säga att någonting är svenskt är lika svårt som att konstatera vilken tidsaxel vi befinner oss i, för vad som är och vad som är svenskt är föremål för förändring. har det handlat om att vi faktiskt går mot ett bättre samhälle där alla har möjlighet att inkluderas. När jag säger alla menar jag framför allt att vi i alla fall har gjort många viktiga landvinningar när det gäller rätten att kunna utveckla sin egen person och kunna ha ett självförverkligande, när det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män, när det gäller människors lika värde. Men det är många steg till som behöver tas. Och när jag lyssnade på den tidigare debatten om KrU5 var det väldigt tydligt vad som är skillnaderna mellan alliansens borgerliga politik och Socialdemokraternas, och alternativ. Det som jag kommer att lyfta fram här är reservation, nämligen reservation nr 3. Den handlar framför allt om hur vi vill att samhället ska hantera de olikheter som finns i stödet till trossamfund. Majoriteten har i betänkandet lyft fram att utredningen från SST, stöd till trossamfund, har kommit fram till att det råder viss diskrepans mellan teorin och praktiken inom området. Om vi då tittar närmare på vad SST har sagt handlar det om att man lyfter fram ett antal frågor. Bland annat noterar man att nyanskaffning, underhåll och utveckling av församlingslokaler innebär en betydande extrakostnad för framför allt de så kallade invandrarsamfunden, alltså kyrkor, moskéer eller församlingar. På grund av den begränsade medelstilldelningen som har varit har de lokalbidrag som har beviljats bara kunnat täcka en väldigt liten del och därigenom skapat den här ojämlikheten. När vi har fört fram det här har vi hört att det finns många olika förklaringar till detta. En väldigt tydlig och enkel förklaring som vi har hört har handlat om att staten skildes från kyrkan och att vi därigenom är på lika stort avstånd till alla trossamfund. Problemet är att när församlingarna vill bygga nya byggnader, nya lokaler, anförskaffa något som man ska kunna samlas i och inte bara vara hänvisad till källarlokaler, har medlen inte riktigt räckt till. I har vi inte det system som andra europeiska länder har begagnat sig av där staten kan gå in som en säkerhet när lån tas. Det har gjort att församlingarna i vissa fall har blivit hänvisade till utlandet. Från sida tycker vi att det inte är en bra lösning, för med pengar kommer ibland krav. Det har inte visat sig stämma i de fall som har varit uppe till debatt tidigare, men vi har sett att liknande ärenden i andra europeiska länder har föranlett en hel del huvudbry. Med kraven, det kan till exempel vara att man vill att det ska vara en speciell ordförande eller församlingsledare, flyttas makten från den lokala samfundsmedlemmen till människor som inte har kunskap och koll på den svenska kontexten. Därför, herr talman, är det viktigt att man tar itu med den diskrepans som länge har funnits på detta område och ser till att hantera frågan med en referensgrupp som kan utreda och se vad som kan göras för att komma till rätta med problemet. Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 3 och hoppas att majoriteten har funderat igenom detta. 22 (): Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Med 15 motioner på området ungdomsfrågor och trossamfund kan man stanna upp och fundera på oppositionens politik inom området. Det räcker med att säga att det inte är särskilt mycket. Jag är tacksam för att tog upp den viktiga frågan om trossamfunden. Anledningen till att vi inte biträder motionen är att vi just har haft en utredning och genomgång av området. Den lämnades till regeringen . Just nu pågår ett gediget arbete med att gå igenom de förslag och redovisningar som har gjorts för att sedan åstadkomma. Det är vad jag har att säga angående reservation nr 3. Tittar man på reservation nr 1 är det tur att har en motion i den frågan eftersom de andra två som driver frågan om unga och Internet är allianspartister. Det är på detta område som jag ska uppehålla mig i mitt anförande. Det görs mycket, vilket också står i betänkandet. Vi har , den virtuella ungdomsmottagningen som har fått ett fantastiskt genomslag. Vi har den virtuella tjejjoursverksamheten där gör ett viktigt arbete för att samordna och utveckla verksamheten. Det behövs dock nya inslag och nya åtgärder, för Internetvärlden är en föränderlig värld. Därför måste vi ha beredskap för att det inträffar nya saker som gör att vi måste gå in och förändra. som myndigheter, organisationer och privata företag gör mycket gör regeringen bland annat en översyn av granskningslagen för skyddet av barn och unga mot skadligt medieinnehåll och skadlig mediepåverkan. Vi håller just på att utarbeta strategin för ungdomspolitiken som vi kommer att ha möjlighet att diskutera i utskottet . Dessutom vill jag ta upp frågan om gromning som var inne på. Det tas inte upp i betänkandet, men lade regeringen äntligen fram ett förslag om att lagstiftningsvägen kunna bekämpa gromning. Under hela min tid i har jag jobbat med denna fråga, försökt driva på och påpekat att vi måste ha en lagstiftning i dessa frågor. Vi fick det inte under hela den förra mandatperioden, men har vi proposition 149 på bord. Vi kan äntligen ge de rättsvårdande myndigheterna en möjlighet att beivra och stoppa förövarna på Internet. Det är mycket viktigt att vi får denna lagstiftning på plats. Brå har kartlagt flickor i årskurs 9 och över hälften av dessa har haft kontakt med någon vuxen som i sexuellt syfte har försökt kontakta dem, träffa dem eller på andra sätt kränkt dem. Flickorna säger att det inte är när de är 15 utan när de är yngre som de flesta av dessa kontakter har tagits. Därför är detta så viktigt. Det här är unga människor som precis börjat upptäcka världen och den del av världen som Internet och datorer är . Det gäller förresten inte bara unga människor. Vi äldre upptäcker denna värld . Själv är jag en av dem som har lite svårt att upptäcka dessa nya saker jag har ett visst initialt motstånd men jag gör så gott jag kan och tar ett steg i taget. Jag tror att också herr talmannen kan ha erfarenhet av detta. De unga som vill gå in i detta med öppet sinne ska kunna fortsätta med det, och då är det viktigt att vi från vuxenvärlden ser till att det finns skydd som man kan luta sig mot. Denna fråga vill jag alltså komplettera med att proposition 149 som lades fram är ännu ett steg i det viktiga arbete som regeringen gör för att barn och unga ska få vara barn . 23 () replik: berörde kortfattat tjejjourerna. Hon pekade på saker som regeringen har tagit fram i arbetet med detta. Hon pekade också, mycket riktigt, på en massa viktiga saker som görs. Varför drar ni då undan pengarna för detta? Varför satsar ni inte på det? Varför finns inte anslaget kvar? Vidare undrar jag om ni inte anser att överskuldsättningen är ett problem för unga . Jag tycker att det är sett stort problem att unga människor på grund av att de är arbetslösa och har en utsatt situation tvingas ta lån för att överleva. De tvingas in i en situation där de under hela livet måste betala tillbaka. De får kanske inte banklån och så vidare ja, allt sådant som följer med en utsatt situation. Det är ett stort problem som man borde göra något åt. Tillsätt en samordnare och hitta verksamma medel för att rensa i det träsk av sms-lån och annat som finns ! Varför vill ni inte göra något åt det? 24 () replik: Jag tackar som gör det möjligt för oss att uppehålla oss vid dessa viktiga frågor ännu . föreslår att kulturen ska bli en aspektpolitik på alla andra områden. Jag tycker att är en utmärkt talesman för kommande förslag. Det är ju oerhört viktigt och spännande. På tal om talades det tidigare om att remisstiden var så kort; den är . Jag vill betona att det är brukligt bara så att vi har det klart för oss eftersom det har ifrågasatts i ett tidigare betänkande i debatten. När det gäller aspekter på arbetslösheten glömmer vad som är grunden till att så många unga är arbetslösa. Det är att Socialdemokraterna under sina vid makten inte gjorde något åt den utan lät den växa. Vi har lyckats ganska väl, innan lågkonjunkturen kom, med att få in unga människor på arbetsmarknaden. har tydligen glömt att regeringen i budgeten lade fram ytterligare förslag för att underlätta unga människors insteg på arbetsmarknaden. När det gäller tjejjourerna har man gjort oerhört mycket för att öka stöden till dem. Man har till exempel slutit avtal mellan staten och de ideella organisationerna. 25 () replik: Jag vet inte vad detta har med och remisstiden på den att göra. Det kanske kan förklara för mig vid sidan om så att vi inte tar upp talartid med det. Regeringen har inte lyckats med sin politik när det gäller ungdomsarbetslösheten. Regeringens politik går ut på att man får en sänkning av arbetsgivaravgiften oavsett vilka ungdomar man har anställda. Vi tycker att det är de arbetslösa ungdomarna som sänkningen borde komma till del. Nog sagt om det. Överskuldsättning inträffar även om man har ett jobb. Det kan vara ett jobb som är dåligt betalt eller ett jobb som man av någon annan anledning inte klarar sig på. Överskuldsättning hänger ihop med att man lever över sina tillgångar. Det är många problem som man måste adressera när man pratar om överskuldsättning, kanske ungdomars förväntan att allt ska lösa sig på en gång och att man ska kunna gå in i vuxenlivet utan att förstå vad det innebär. Överskuldsättning måste vi också adressera politiskt. Jag tycker att vi måste tillsätta en samordningsman som får möjlighet att titta på detta och komma med nya förslag och därmed vara med och hjälpa till. Jag frågar igen: Varför drar ni undan pengarna för tjejjouren? 26 () replik: Jo, , jag nämnde remisstiden för eftersom det var uppe tidigare att det var . vet du varför. Du förstod det ju inte i det förra inlägget. När det gäller ungdomarna och arbetslösheten har vi inte lyckats. Det beror på att det är ett jättestort problem. och kan vara säkra på att vi i alliansregeringen, till skillnad från den tidigare regeringen, arbetar stenhårt med att komma till rätta med arbetslösheten, inte bara för ungdomar utan för alla som är utanför arbetslivet. För oss är det arbetslinjen som gäller. När det gäller tjejjourerna och indraget anslag vet jag inte vilket anslag pratar om. Det jag vet är att regeringen har slutit avtal med de ideella organisationerna om en samverkan och om en starkare finansiering. Anledningen till att jag inte kan frågan i detalj är att den inte ligger på kulturutskottet. Det är socialutskottet som har hand om den. När det gäller de juridiska frågorna har justitieutskottet en del av dem på sitt bord. Därför kan jag inte gå in i detalj och besvara frågor i den delen. 27 (): Betänkande nr 6 från kulturutskottet som handlar om ungdomspolitik och trossamfund tar upp flera och viktiga frågor. Det är ungdomspolitiken och mer specifikt unga på nätet, ungas ekonomiska situation, ungas rätt till föreningsorganisation samt frågor om trossamfunden. I fråga om unga på nätet som jag tänker uppehålla mig något vid finns det flera angelägna motioner. En av dem handlar om att göra tjejjourer tillgängliga över nätet, att engagera nätets aktörer att bidra till att hjälpa unga som har drabbats av problem genom användning av nätet och att i görligaste mån förhindra att unga besökare och nyttjare av nätet far illa. Det är frågor som engagerar och berör. Nätet är generationsbrytande såtillvida att föräldragenerationen som de flesta av oss i kammaren tillhör sällan vet vad ungdomsgenerationen gör på nätet. Det är inte något nytt, men Internet med alla sina möjligheter har naturligtvis gett just den här frågan helt nya dimensioner.