prot · GX0941 · 2009-12-02 00:00:00 — Det är viktigt att de här försäkringarna verkligen är inkomstbortfallsförsäkringar för att det ska bli legitimitet i systemet. Vi ser nu att legitimiteten försvinner i och med de försämringar som ni har gjort. Många av dem som har högre löner får skaffa sig egna, andra försäkringar tilläggsförsäkringar både mot arbetslöshet och mot sjukdom. Det räcker inte längre med det system vi har i staten. Men det är väl så ni vill ha det; det är mycket bättre att marknaden står även för de försäkringssystemen, kan jag tänka. Dessutom vill jag påpeka att den borgerliga regeringen inte har lagt fram ett enda förslag om nästa års skatter. Så kom inte och anklaga oss för att inte vara överens! Vi har inget gemensamt regeringsalternativ . är det ni de borgerliga partierna som sitter i regeringen. Det är ni som ska lägga fram gemensamma förslag. Vi kommer med våra när det blir vår tid, och jag är säker på att det blir efter . 84 () replik: raljerar över tilläggsförsäkringar som kommer att tillhandahållas av marknaden. har faktiskt de flesta människor tilläggsförsäkringar vid inkomstbortfall via fackförbunden. Det är inte någonting som vi behöver vara rädda för , utan det är någonting som finns här och . Vi tycker fortfarande att sänkt skatt på arbete är det som gynnar framtiden och arbetsmarknaden. Vi ser att det finns en logik i det här. Vi ser att det finns skillnader mellan oppositionen och majoriteten här. Ja, det är vi som bestämmer och det är vi som styr. Jag hoppas att det fortsätter att vara så. Jag är säker på att Socialdemokraterna har provat sina teser. Ni hade en jobblös tillväxt under brinnande högkonjunktur. Ni hade allt det som ni föreslår i motioner. Det var verklighet redan då. Det finns ingen skillnad. Ni hade höga skatter på arbete, och det tillkom ändå inga arbeten under en högkonjunktur. Vad har ni för svar på det? 85 () replik: Jag förstår att inte vill prata så mycket om jobbskatteavdragets konsekvenser för oss här i utan hellre pratar om vilka konsekvenser som jobbskatteavdraget får för det här vårdbiträdet i . Visst har vårdbiträdet i fått en skattesänkning motsvarande ett visst antal barnbidrag. Men varför berättar inte också att vi har fått en ännu större skattesänkning motsvarande ännu fler barnbidrag, om det nu är det som är den gemensamma valutan? Det är faktiskt intressant att du gör den här jämförelsen med barnbidraget. Barnbidraget är en summa som är lika stor för alla barn och som på något sätt ska motsvara de extra kostnader som ett barn medför. Med regeringens utformning blir jobbskatteavdraget däremot högre om man tjänar mer pengar. trappar i stället av jobbskatteavdraget vid högre inkomster. Visst kan man resonera så att den som jobbar har en del extra utgifter för det, till exempel resor till och från jobbet, medlemskap i ett fackförbund, a-kassa och lunch ute. Men de utgifterna är knappast högre för den som tjänar mer, och ändå får den ett högre jobbskatteavdrag med regeringens politik. Det tycker jag är lite märkligt. frågar också hur det går med oppositionens enighet i skattefrågor. En sak vi kan visa upp är att vi alla tre nu enat säger nej till det fjärde steget i jobbskatteavdraget. Det är en liten framgång. Tycker du inte det? Det gör vi helt enkelt därför att det är fördelningspolitiskt olämpligt. Det känns som en väldigt dålig prioritering i det här konjunkturläget. Vi har andra förslag för att skaffa jobb, men kanske på skattesidan utan snarare när det gäller investeringar och utgifter. Det kan ju vara ett nog så bra och i många fall billigare sätt att få fram jobb. Jag tycker inte att man ska låsa fast sig vid att alla jobbsatsningar ska vara på skattesidan bara för att vi råkar sitta i skatteutskottet. 86 () replik: Det gick lite fort. Jag vet inte om den här skattenörden riktigt hängde med på alla frågor, men jag ska besvara dem som jag uppfattade. Det är roligt att höra att oppositionen är enig om att säga nej till alliansens förslag. Det är en start. Vi ser fram emot vidare leveranser. Det är klart att i kronor får du och jag en större skattesänkning, men jag tror inte att skattesänkningen spelar lika stor roll för som för vårdbiträdet i . Jag tror att i ökad disponibel inkomst har en större betydelse för den som tjänar mindre. Jag är helt säker på att det är ett välkommet bidrag när man får mer pengar kvar. Bor man tillsammans med någon annan handlar det om ganska stora belopp. Jag tycker att det är mer rättvist att inte titta på dem som tjänar mycket utan titta på dem som har låga och medelhöga inkomster. Jag tror att det ger en mer rättvis bild av hur skatteavdraget slår. Jag tror att man har extra kostnader i samband med arbete. Det här är kanske en diskussion som kommer upp när vi ska diskutera pensioner och vem som ska beröras av jobbskatteavdraget. Jag har fortfarande svårt att förstå hur det skulle kunna vara jobbskapande att sänka skatten för dem som är föräldralediga. Det finns ingen logik i det. Det är väldigt viktigt att vara hemma med sina barn, men vi har världens mest generösa föräldraförsäkring. Man är hemma under en . Du får gärna beskriva för mig hur ni har tänkt här. 87 () replik: Hör och häpna! Alla förslag i vår budget går inte ut på att skapa jobb även om många gör det. Det kan finnas andra värden i livet, till exempel att ge barn en trygg start i livet. Det kan till exempel vara en poäng att man får utnyttja den föräldraförsäkring vi har kommit överens om i att man ska ha rätt till. Ert jobbskatteavdrag gör att det lönar sig mer för föräldrarna att inte vara hemma med barnen ens man har föräldraförsäkringen eller de är sjuka. Vi tycker att det ger lite märkliga konsekvenser för barnen. Det intressanta som säger är att det inte spelar så stor roll för oss höginkomsttagare hur stora skattesänkningar vi får. Precis så är det. Jag håller knappt ens reda på hur mycket mer pengar jag har fått med era skattesänkningar, för jag har så mycket pengar ändå. Varför ska man då prioritera och ger mer skattesänkningar till mig än till det här vårdbiträdet där varje hundralapp är värdefull? Det är därför som vi gröna, och för den delen Socialdemokraterna, trappar ned jobbskatteavdraget vid högre inkomster så att de som har stor nytta av de här pengarna får dem men inte vi som knappt ens märker pengarna. ser fram emot besked framöver om vad vi vill göra mer än att säga nej till jobbskatteavdraget. Jag tycker att det är bra att man inte bara säger nej utan har egna förslag, och det har vi också. Vi kommer att presentera fler förslag, precis som ni gjorde inför det förra valet. Då hade ni en gemensam motion i vårbudgeten, och det kommer vi också att ha. Jag tror att vi kommer att satsa mer på åtgärder som ger jobb effektivt. Jobbskatteavdraget är ett väldigt dyrt sätt att skapa jobb. Man pratar om 3,3 miljoner på kort sikt och 1 miljon per jobb om man räknar på . Pengar till kommunerna ger till exempel jobb som kostar styck. Där måste vi kunna prioritera så att de åtgärder vi vidtar verkligen ger valuta för pengarna. 88 () replik: Det här är en del i alliansens jobbskapande politik. Vi har hand om den del som gäller skatten. Det finns flera faktorer som bidrar till att vi kommer få en bra arbetsmarknad och en bra jobbpolitik, men det behöver vi inte gå in på . Jag tycker ändå att den rättvisetanke som ni har alltid är inriktad på att det är rättvist åt ena hållet. Varför skulle det vara rättvist att vissa personer inte skulle få ett jobbskatteavdrag? Det finns ingen rättvisetanke i det heller. Höginkomsttagare betalar också skatt. Det är roligt att höra att har så mycket pengar så att hon inte kan hålla ordning på dem. Det är, som du själv säger, viktigare för dem som tjänar mindre, och det är därför tyngdpunkten i jobbskatteavdraget ligger på dem som har låga och medelhöga inkomster. 89 (): Alliansregeringen genomför nu det fjärde jobbskatteavdraget. Syftet är att stärka arbetslinjen och därmed trygga vår välfärd. I det konjunkturläge som vi nu befinner oss är det extra viktigt att skapa den här stimulansen. I det här sammanhanget är det viktigt att se välfärdskedjan och förstå hur den fungerar. Ett bra företagsklimat ger jobb, jobb ger lön åt så många som möjligt, lönen alstrar skatter, skatter finansierar den gemensamma sektorn och mynnar därmed ut i välfärd. Jobbskatteavdraget lägger alltså, som en faktor, grunden för en framtida välfärd. Jobbskatteavdraget lägger också grunden för en positiv utveckling av pensionerna. Genom höjda löneindex räknas pensionsbeloppen upp med automatik. Jobbskatteavdraget bidrar alltså till en positiv utveckling av välfärden. En landstingsanställd sjuksköterska har enligt SCB en månadslön på . Sammantaget får hon mer än vad hon hade netto 2006 med en socialdemokratisk regering. Det här är mer i plånboken . Så här kan man gå yrkesgrupp för yrkesgrupp och se ett liknande utfall. Tala om ökad köpkraft i landet! Enligt beräkningar som har gjort är den största vinnaren på jobbskatteavdraget tvåbarnsfamiljen som bor i ett radhus. Oppositionens kommentarer till det här är givetvis att det inte stämmer. Det är de rika som vinner på jobbskatteavdraget. Om man ser på fördelningen mellan olika grupper i samhället är det intressant att notera skillnaden mellan olika inkomstgrupper. Vårdbiträdet får en skattelättnad , metallarbetaren får en skattelättnad , sjuksköterskan får en skattelättnad , gymnasieläraren får en skattelättnad och läkaren får en skattelättnad . Löner därutöver får en fallande procentsats. Jag är medveten om att siffernissarna kan svänga siffrorna hur som helst, men det här är det gängse sättet att beräkna den skattemässiga förändringen, och det håller vi oss till. Hade inte alliansregeringen aktualiserat jobbskatteavdraget skulle landets ekonomiska situation ha sett sämre ut än vad den gör nu i finanskrisens . Mitt under finanskrisen ökar detaljhandelns försäljning jämfört med situationen . Vinnarna återfinns inom beklädnadsbranschen kläder, skor samt sport- och fritidsartiklar. Att svensken tror på landet visar dessutom tillväxten vad gäller utlåning till hushållen. Det här visar att vi nu kan skönja en uppgång i marknaden mycket beroende på den ekonomiska politik som alliansregeringen har fört och för. Att konsumentpriserna dessutom ligger stilla eller till och med är fallande gör situationen än bättre. Det går inte att bortse från den kritik som tonas fram från pensionärshåll. Men här gäller det också att framhålla jobbskatteavdraget. Dels omfattar jobbskatteavdraget också pensionärer som har en arbetsinkomst, dels lägger det grunden för en långsiktigt hållbar och ökande pension. Jobbskatteavdraget gagnar alltså hela landet. Jag vill återigen betona välfärdskärnans betydelse för såväl pensionärsgruppen som vården och övrig gemensam service. Det är bra att oppositionen åtminstone säger sig ha höga ambitioner för för att klara jobben, välfärden och de offentliga finanserna. Deras lösning är annorlunda än alliansregeringens. De talar om högre skatter på område efter område. De talar om högre boendekostnader. Det talar om rättvisare skatter och att de med de höga inkomsterna ska betala mer skatt. kan man fråga sig om rättvisan i den socialdemokratiska världen är att miljonären inte ska betala förmögenhetsskatt medan änkan som bor i ett hus och lever på sin pension ska få väsentligt höjda boendekostnader. Vilka är då de höginkomsttagare som Socialdemokraterna talar om och som ska betala mer skatt? I vulgärdebatten säger att det är den rikaste halvan som får av skattesänkningarna . Enligt oppositionen börjar den rika halvan med förskollärare. En månadslön på räcker för att kvala in i den rikaste halvan, enligt oppositionen. Jag är övertygad om att många är förvånade över det synsättet. Socialdemokraterna talar dessutom om den mest privilegierade gruppen som ska klämmas åt hårdare. Den gruppen består av de med inkomster om eller mer. Jag undrar om en rektor, en kommissarie eller en ingenjör verkligen ser sig som en av de mest privilegierade personerna i landet. De som utgör den rika halvan, eller de privilegierade i , i den socialdemokratiska tappningen är förmodligen mycket förvånade över den här utmärkelsen. sade för någon vecka sedan något mycket viktigt som även vi svenskar bör fundera på, nämligen att de länder som kan dra till sig internationella investerare och de mest kunniga, utbildade och intressanta människorna är de länder som kommer att lyckas och som kommer att kunna erbjuda en välfärd även . Det här synsättet är något av en ödesfråga även för , som jag ser det. Det synsättet borde de flesta börja fundera kring för att se hur vi ska dana framtiden och vilken politik som vi ska forma för att klara välfärden till alla. Det är som jag ser det ett nytt läge. Avslutningsvis framhålls det i en av oppositionens skrivningar att det ser jobbskatteavdraget som ett risktagande. säger samma råd att jobbskatteavdraget är välmotiverat utifrån regeringens sysselsättningspolitiska målsättningar. Alliansregeringen har målsättningen att så många som möjligt ska ha ett arbete. Utifrån det synsättet har också den ekonomiska politiken formats i landet. Här kan opposition och majoritet ha olika uppfattning, men jag konstaterar att av de opartiska bedömningar som har gjorts under den djupaste finanskrisen i mannaminne har klarat sig mycket bra i förhållande till andra länder. Det är alltså en offensiv politik som lyfter fram en fortsatt välfärd som den viktigaste frågan i dagens situation. Uppenbarligen har vi lyckats relativt väl. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut beträffande det fjärde jobbskatteavdraget och ser dessutom fram emot ett femte jobbskatteavdrag under kommande mandatperiod. I detta anförande instämde (). 90 () replik: Först tänkte jag ställa samma fråga till som jag ställde till . Tycker att han har fått valuta för pengarna, alltså ca i jobbskatteavdrag? Har det gett de sysselsättningssiffror som ni hade väntat er? Det kanske är dumt att säga 75 miljarder nu när fjärde steget inte är genomfört. Jag kan vara lite generös och dra av 10 miljarder, så vi säger 65 miljarder. Det var min första fråga. Sedan har jag läst i bland annat att skattegrupp vill sänka skatten med ytterligare . Sänkta arbetsgivaravgifter, halverad moms och sänkt statsskatt var några av inslagen. Jag har två frågor med anledning av det. Det står att tycker att höjda skatter leder till sämre välfärd. För det första: Vad bygger man det på? För det andra: Om vi ska sänka skatter med ytterligare , hur ska det finansieras? Det står inte en rad i den artikeln om hur skatteförslag ska finansieras, och jag vet att brukar vara ett parti som mycket nogsamt läser andra partiers motioner och brukar höra av sig ganska högljutt om man inte har finansierat varenda krona. 91 () replik: Det är intressant att är intresserad av skattepolitik. Det tackar vi för. Vad gäller valuta för de pengar som vi har satsat i jobbskatteavdraget kan vi konstatera att av de bedömningar som har gjorts av de tre första jobbskatteavdragen ser man att de i en normal konjunktur bör skapa i storleksordningen 150 000 nya jobb. Vi tror att det här är en riktig väg att gå. Sedan är det grundläggande för att trygga välfärden vilket den tidigare regeringen misslyckades med att så många som möjligt har arbete så att vi får in så mycket pengar som möjligt till statskassan. Det är också det tankesättet som vi har haft när vi har diskuterat i skattegruppen inom . Lite av det synsätt som uttalade i har också präglat den framtidsvision som vi har. Vad gäller finansieringen har vi sagt att det blir av när statsfinanserna så tillåter. Vi har en finansiering klar i storleksordningen 2022 miljarder. Det fordras mer, men vi har också sagt att när statsfinanserna så tillåter vill vi ha ett ytterligare jobbskatteavdrag i storleksordningen 10 miljarder. Vi vill dessutom ta bort värnskatten så att det lönar sig mer att utbilda sig. Vi konstaterar att en satsning på utbildning i lönar sig näst sämst i världen. I lönar det sig bäst, och det är bara i som det lönar sig sämre att satsa på en utbildning än i . Så här kan vi inte ha det om vi ska klara de utmaningar som vi har . Vi måste kunna dra till oss de mest intressanta människorna. Vi måste kunna stimulera människor att utbilda sig så att vi har en hög kunskapsnivå i det här landet. Det är det som vårt skatteförslag går ut på. 92 () replik: Att investera i utbildning är naturligtvis väldigt positivt. Frågan är om just skattenivåerna är det centrala i de sammanhangen. Jag fastnade för något som sade om normal konjunktur. I ett normalt konjunkturläge skulle vi ha fått si och så många jobb med jobbskatteavdraget, sade han. Men regering är regering, och en regering ska styra. Det var inget normalt konjunkturläge . kanske det håller på att repa sig, och redogjorde lite grann för återhämtning i sitt anförande. Idén är ju att en regering ska laga efter läge och inte blunda för verkligheten och bete sig som om det var en normal konjunktur. Vi är helt överens om att det inte var det. Det var mot bakgrund av det som jag ställde min fråga. Varför är jag intresserad av förslag? Ja, ingår i en allians, och delar av politik kommer ni naturligtvis att gå till val på. Om olyckan skulle vara framme och ni bildar regering igen blir er politik en del av regeringens politik. säger att ni inte har finansierat förslaget fullt ut, men det finns ca 20 miljarder till finansiering. Då blir jag väldigt nyfiken. Vad skulle detta vara för finansiering? 93 () replik: Jag ska slutföra förklaringen av utbildningssatsningen. Vi sänker statsskattenivån . Det gör vi inte genom att ta bort det som normalt kallas värnskatten, de på toppen i statsskatteskalan, utan vi gör det genom att sänka i första steget från . Det innebär att fler människor omfattas av sänkningen. Vi anser att det är en stimulans, och vi får en bättre profil på hela förslaget genom detta. avskaffar vi i realiteten värnskatten. Satsningarna i jobbskatteavdragen gjordes för att stimulera så att människor inte blir fast i en långtidsarbetslöshet. Det är bland annat detta som ligger till grund för att jobbskatteavdraget infördes i den då rådande konjunkturcykeln. Beträffande finansieringen får vi återkomma. Det finns ett otal finansieringsförslag, bland annat en höjning av CO2-skatterna, en grön skatteväxling, en förändring av uppskoven, som vi har varit inne på här , och sänkt reavinstbeskattning som ger ett visst överskott och som vi disponerar. Som sagt har vi 2022 miljarder . Den plan vi har är långsiktig och sträcker sig till 2014 eller kanske längre bort. Däremot finns det vissa saker som vi sätter i första rummet. Det är sänkningen av tjänstemomsen från , jobbskatteavdraget och givetvis värnskatten. 94 () replik: Även jag är intresserad av skattepolitik. Jag har läst att ni ska sänka skatterna med ytterligare , och jag hör säga att han ser fram emot det femte steget i jobbskatteavdraget under nästa mandatperiod. Det kanske kommer ännu flera. är ett extremt exportberoende land. Ändå tror ni tydligen på den borgerliga sidan att det är sänkta skatter som skapar de nya jobben. För mig är det obegripligt. Kan det vara så att ni från sida tror att man med sänkta skatter och försämringar i a-kassan kan försvaga facken så pass mycket att lönerna kan sänkas och att det är med låga löner vi ska konkurrera med omvärlden? Vad tror fungerar bäst i konkurrensen med andra länder låga löner eller en välutbildad arbetskraft? Vi socialdemokrater vet svaret. Därför tycker vi att det är bättre med en aktiv utbildnings- och arbetsmarknadspolitik än sänkta skatter. Om ni sänker skatterna för att öka konsumtionen ska man rikta skattesänkningarna till dem som har den lägsta konsumtionen i så fall. Ännu bättre vore att se till att de som är arbetslösa och sjukskrivna får en hyfsad ersättning så att de kan hålla sin konsumtion uppe. De kommer säkert att konsumera betydligt mycket mer än både och jag gör om vi får jobbskatteavdrag. talade lite grann om vilka skatter som ska sänkas, dessa 38 miljarder, men jag hörde inte hur det ska betalas. säger att de har 22 miljarder ja, på bekostnad av vilken välfärd då? 95 () replik: Visst är det härligt, , att Socialdemokraterna är intresserade av skattepolitik. Jag har en förhoppning om att vi ska kunna få en så bred överenskommelse som möjligt och ser även fram emot att man återupptar de breda diskussioner som man hade . Jag tror att det är en förutsättning för att få en hållbarhet i landet. Förhoppningen finns, men om vi kan nå ett bra resultat återstår att se. Vi är ett exportberoende land. Det är det som är den framtida utmaningen. Det gäller att vi anpassar oss efter den situation som vi kommer att befinna oss i, för det här kommer att bli än mer framträdande . Det är inte via låga löner vi ska konkurrera, jag tror inte att det är en framkomlig väg, men väl med välutbildade människor. Ska vi vara attraktiva och få människor från andra länder med en bra utbildning att flytta hit är det knappast med låga löner som vi kommer att kunna attrahera dessa. tog i sitt anförande upp arbetslinjen och undrade om arbetslinjen var något nytt. Det var bland annat för att alliansregeringen hade en trovärdig politik beträffande arbetslinjen som det blev ett regeringsskifte. Den tidigare regeringen hade inte någon trovärdighet på det området. Vi befinner oss på en känslomarknad, och då skulle jag vilja ställa en fråga till . Befolkningens tilltro till landets ekonomi och utvecklingen är dubbelt så stor som den var , med en socialdemokratisk regering i högkonjunktur. är det en alliansregering i den största finanskris vi har haft i mannaminne. Är det inte besvärande? 96 () replik: Det besvärar mig inte speciellt mycket att människor har lite hopp om att det ska bli lite bättre än vad det har varit i den allra djupaste finanskris vi haft . Dessutom har vi en lågkonjunktur som till stor del den kanske inte precis är hemmagjord har blivit förstärkt av den borgerliga politiken. När hjulen börjar snurra lite långsamt igen och det finns vissa tecken på att det kanske blir lite bättre i ekonomin i och med att den djupa gropen så att säga har bottnat, är det inte speciellt konstigt om människor har lite större hopp om att det ska bli bättre än vad det har varit det här skitåret, som er arbetsmarknadsminister uttryckte det. När jag lyssnar på och försöker förstå vad ni säger får jag intrycket att ni helt enkelt är övertygade om att man måste ha morötter för att jobba. Alla människor ska ha en morot, det måste vara sänkt skatt, annars jobbar vi inte särskilt mycket. De som är sjukskrivna eller arbetslösa ska däremot piskas, riktigt rejält piskas, så att de inte blir kvar i arbetslöshet eller sjukskrivning. Jag tror inte att unga människor när de ska välja sitt framtida yrke och sin framtida utbildning när de är i gymnasieåldern och funderar på vad de ska fortsätta med på högskolan funderar på om de får ett jobbskatteavdrag eller inte och hur stort det där jobbskatteavdraget kommer att bli. Jag tror att det är helt andra drivkrafter som avgör när människor väljer utbildning och som gör att människor vill jobba. Det är en väldigt cynisk människosyn, tycker jag, som den borgerliga sidan visar när man inte tror på människans vilja att vara med och bidra. Det är i alla fall inte en syn som vi socialdemokrater delar. Vi är fullständigt övertygade om att människor vill arbeta, de arbetslösa vill ha ett jobb, och den sjuka vill bli frisk. Det är ingen som helst tvekan om den saken. 97 () replik: Jag kan hålla med om att det är olika parametrar som spelar roll för om man vill jobba eller ej. Men har man ett utfall av sitt arbete som innebär att man får ett ökande självbestämmande över sitt liv är det givetvis en stimulans. Har vi däremot ett system där skillnaden mellan att vara hemma och att gå till jobbet är för liten ekonomiskt kan jag naturligtvis börja överväga om det är värt det. Då kommer den typen av diskussioner upp, tveklöst, för det är människor vi pratar om.