prot · GW09104 · 2009-04-22 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om svar på skriftliga frågor vice talmannen meddelade att skriftliga frågor som lämnats in kl. 10.00torsdagen skulle besvaras . 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2008/09:447 Till Interpellation 2008/09:447 Försäljning av statliga bolag av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella samt utrikes resor. () Enligt uppdrag Interpellation 2008/09:452 Till Interpellation 2008/09:452 Statens stöd till myggbekämpningen i området kring nedre av () Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen tidigare på grund av utrikes resor. () Enligt uppdrag och rättschef 4 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2008/09:FPM105 Främja återhämtning i KOM(2009)114 till finansutskottet 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2008/09:TU13 betänkande 2008/09:UU14 6 § Beslut om ärenden som slutdebatterats FiU23 2008 Punkt 2 (förhållande till euron) 1. utskottet 2. res. (v, mp) Votering: 250 för utskottet 35 för res. 1 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 s, 83 m, 23 c, 21 fp, 20 kd För res. : 2 s, 18 v, 15 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 24 s, 14 m, 6 c, 7 fp, 4 kd, 4 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU39 Utvidgning av uppdrag för Bostadsfinansieringsaktiebolag, (publ) Punkt 2 (Aktieinnehav i Nordea och ) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v) Votering: 163 för utskottet 125 för res. 1 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 23 c, 21 fp, 20 kd, 15 mp För res. 1: 107 s, 18 v Frånvarande: 23 s, 13 m, 6 c, 7 fp, 4 kd, 4 v, 4 mp Punkt 4 (Omstrukturering av den internationella bankmarknaden) 1. utskottet 2. res. 3 (s) Votering: 163 för utskottet 107 för res. 3 18 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 23 c, 21 fp, 20 kd, 15 mp För res. 3: 107 s Avstod: 18 v Frånvarande: 23 s, 13 m, 6 c, 7 fp, 4 kd, 4 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 7 § Beslut om ärende som slutdebatterats SfU8 Migration och asylpolitik Punkt 4 (Begreppet väpnad konflikt) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 149 för utskottet 139 för res. 3 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 23 c, 21 fp, 20 kd, 1 mp För res. 3: 107 s, 18 v, 14 mp Frånvarande: 23 s, 13 m, 6 c, 7 fp, 4 kd, 4 v, 4 mp Punkt 6 (Könsrelaterad förföljelse) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v, mp) Votering: 147 för utskottet 140 för res. 5 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 22 c, 21 fp, 20 kd För res. 5: 107 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 23 s, 13 m, 7 c, 7 fp, 4 kd, 4 v, 4 mp Punkt 10 (EU:s yttre gränser) 1. utskottet 2. res. 11 (s, v, mp) Votering: 148 för utskottet 140 för res. 11 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 23 c, 21 fp, 20 kd För res. 11: 107 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 23 s, 13 m, 6 c, 7 fp, 4 kd, 4 v, 4 mp Punkt 14 (Övrigt om arbetskraftsinvandring) 1. utskottet 2. res. 15 (v, mp) Votering: 254 för utskottet 33 för res. 15 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 84 m, 23 c, 21 fp, 20 kd För res. 15: 18 v, 15 mp Frånvarande: 24 s, 13 m, 6 c, 7 fp, 4 kd, 4 v, 4 mp Punkt 22 (Försörjningskrav) 1. utskottet 2. res. 23 (s, v, mp) Votering: 148 för utskottet 140 för res. 23 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 23 c, 21 fp, 20 kd För res. 23: 107 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 23 s, 13 m, 6 c, 7 fp, 4 kd, 4 v, 4 mp Punkt 23 (Ansökan om uppehållstillstånd för anhöriga m.fl.) 1. utskottet 2. res. 24 (s, v, mp) Votering: 147 för utskottet 141 för res. 24 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 23 c, 21 fp, 20 kd För res. 24: 108 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 22 s, 14 m, 6 c, 7 fp, 4 kd, 4 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 8 § Möjlighet till ytterligare skolgång för vissa elever i specialskolan Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2008/09:UbU16 Möjlighet till ytterligare skolgång för vissa elever i specialskolan (prop. 2008/09:112). 1 (): Att kunna vara delaktig och känna sig behövd är viktigt och av stor betydelse för att vi ska kunna vara tillfredsställda i våra liv, och vi tar ofta för givet att alla kan, vill och har möjligheten. Vi tar det också för givet att den grundstruktur som vi har i vårt samhälle passar alla och ser till att alla får de rättigheter och möjligheter som de ska. Tyvärr är det ofta så att många sätter ett likhetstecken mellan likvärdighet och likadant, men det ska det absolut inte vara. Likvärdighet betyder för mig och för oss i allianspartierna att alla ska ges en ärlig chans utifrån sina egna förutsättningar och att man ska kunna vara delaktig och känna sig behövd utifrån sina egna förutsättningar, möjligheter och mål. Det är en självklarhet att alla ska kunna vara delaktiga men också inkluderade i vårt samhälle, och det är väldigt viktigt, bara vi kommer ihåg att vägen till denna inkludering ser olika ut utifrån de behov vi har som enskilda människor. För eleverna i skolan ser behoven olika ut, oavsett om man är funktionshindrad eller ej. Vår uppgift är att se till att alla elever får dessa möjligheter. Det krävs också vissa utbildningsalternativ där man har en specialistkompetens och också specifika möjligheter. Det är grunden till att allianspartierna så tydligt har arbetat för en skola för alla och sedan vi hamnade i regeringsställning också sett till att återetablera specialskolorna och . Vi har haft utgångspunkten att vi vill ha en modern och flexibel specialskola där alla kan vara med och utgå från den enskilde elevens förutsättningar. Det beslut som vi fattar innebär att de elever som går i specialskola, som har en synskada och ytterligare funktionshinder, får möjlighet att fortsätta fram till dess att de blir inom ram. För vissa elever är specialskolan det absolut bästa alternativet. När man sedan kommer upp i gymnasieåldern fungerar det för flera av eleverna att flytta hem till sin kommun för att kunna gå i gymnasiet där inom ramen för gymnasiesärskolan. Men för alla elever passar inte det, och vi vill nu öppna möjligheten för de elever som så behöver att fortsätta inom ram fram tills de är . Jag tycker att det är väldigt glädjande att oppositionen följer detta och att vi nu kan hitta en samstämmighet ganska hård diskussion och meningsskiljaktigheter. Jag välkomnar att Socialdemokraterna har ändrat sig på den här punkten. Regeringen har i och med detta förslag nu tagit ett ytterligare steg för att stärka valmöjligheterna, öka tryggheten och skapa bättre förutsättningar och pedagogiska delar för de multifunktionshindrade och handikappade barnen. Jag yrkar starkt bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2008/09:UbU17 . 2 (): Vi Socialdemokrater vill investera i kunskap. Vi är övertygade om att det är genom investeringar i kunskap som vi stärker vår konkurrenskraft och skapar fler jobb och växande företag. Vägen framåt in i kunskapssamhället stavas inte låga löner eller sämre arbetsvillkor. Vi som vill forma ett modernt och jämlikt land inser att vi då måste investera mer i barns och ungdomars uppväxtvillkor. Redan i förskolan måste alla barn ha goda möjligheter till utveckling och lärande. Vi vill stärka förskolans kunskapsuppdrag och ge alla barn en mer jämlik skolstart. Skolans centrala uppgift är att ge varje barn gedigna kunskaper och lust att ständigt vilja lära mer. Det livslånga lärandet fortsätter sedan till gymnasium, högskola, vuxenutbildning och forskning. För oss är denna vision om det livslånga lärandet central. Vi vill ge alla människor den bästa starten men också chansen att starta om igen, växla spår och utvecklas även senare i livet. Jag är övertygad om att ett samhälle som tar vara på människors växtkraft utvecklas bättre än de samhällen som ransonerar utbildning och kunskap. Den ekonomiska krisen drabbar nu kommuner med full kraft. Minskade skatteintäkter hotar att drabba skolan och förskolan hårt . I detta läge diskuterar riksdag grundskolebetänkandet men skolminister, , är inte här. Han prioriterar tydligen andra saker. Jag tycker det är märkligt. De vägval vi gör kommer att avgöra hur krisen slår mot den svenska skolan . Med detta sagt går jag tillbaka till den viktiga skolpolitiska diskussion vi har . Den ekonomiska krisen har många förlorare. Särskilt utsatta är naturligtvis de hundratusentals människor som har förlorat eller kommer att förlora jobbet . Det är en personlig tragedi, både ekonomiskt och socialt. Det finns en mängd olika åsikter om vilka som är skyldiga till krisens uppkomst och utveckling och om hur krisen bäst kan bekämpas. Men en sak borde alla partier kunna vara överens om: Barnen har ingen skuld till den ekonomiska krisen. Därför borde vi alla kunna göra en prioritering och freda barnen från krisens verkningar. Men sanningen är att den växande arbetslösheten nu riskerar att växla över i en växande skolkris. Vi kan läsa om det i tidningar runt om i hela . senaste prognos visar att den växande arbetslösheten kommer att dramatiskt minska kommunernas skatteintäkter som kostnaderna för försörjningsstöd skjuter i höjden. I detta läge har staten, menar vi socialdemokrater, en skyldighet att ingripa och stötta kommunerna som annars tvingas till stora besparingar i skolan. Jag är uppriktigt förvånad över att regeringen i detta allvarliga läge inte är beredd att garantera kvaliteten i skolan. ökar barngruppernas storlek redan i förskolan ett trendbrott sedan regeringen avskaffade det specialdestinerade statsbidraget som många skolor brottas med uppenbara ekonomiska problem och planerar att ytterligare minska antalet lärare. Att regeringen i detta läge förklarar att kommuner och landsting inte får en enda krona extra för och tillskjuter ungefär hälften av det som KI krävt för att undvika uppsägningar av 30 000 lärare, sjuksköterskor och socionomer och sedan kallar detta för en välfärdssatsning är, tycker jag, lite oseriöst. Vi socialdemokrater anser att alla politiker på både riks- och kommunnivå måste förbinda sig att försöka minimera jobbkrisens konsekvenser för barnen och ungdomarna. Erfarenheterna från 90-talskrisen borde stämma till seriös eftertanke. Den viktigaste slutsatsen som vi drar är att vi måste försöka undvika att återigen hamna i en situation där det är barn och ungdomar i skolan som ska betala krisen. Priset för skolbesparingarna betalar vi i form av elever utan fullständiga betyg och en växande ungdomsarbetslöshet. Jag vill redan nu passa på att fråga de borgerliga ledamöterna i utbildningsutskottet: Hur många tusen lärare räknar ni med att kommunerna kommer att tvingas säga upp ? Hur kommer det att påverka måluppfyllelsen i skolan och kvaliteten i undervisningen? Dagens betänkande innehåller naturligtvis mycket mer än bara frågan om resurser till skolan. Men jag vill passa på att yrka bifall till reservation 8 under punkt 12 i betänkandet. viktigaste uppgift är att ge alla elever gedigna kunskaper och lust att ständigt vilja lära mer. För att lyckas med detta är, som vi vet, insatser i förskolan och under de tidigare åren i skolan helt centrala. Läsa, skriva och räkna utgör på många sätt de grundläggande färdigheterna beträffande den övriga kunskapsinhämtningen i skolan. För att stärka elevernas utveckling inom dessa områden vill vi socialdemokrater satsa här. Jag vill här speciellt lyfta fram den särskilda matematiksatsningen Räkna med mer! Vi vet att många små barn är intresserade av matematik. Fick storasyster fler godisbitar eller mer saft? Vem står först i kön till rutschkanan? Vad räcker två veckopengar egentligen till? I tio- till tolvårsåldern händer dock något med elevernas intresse för matematik. Det har visat. Många elever i den här åldern tycker att matematik börjar bli tråkigt. Antingen börjar den bli svår och tråkig, eller också börjar den bli lätt och tråkig. Detta är allvarligt, eftersom vi vet att matematikkunskaper hjälper oss människor att förstå sammanhang när det gäller såväl samhället som den egna privatekonomin. Vårt förslag innebär att matematiken stärks i förskolan genom matematikverkstäder och utbildning för personalen och att individualiseringen i skolan ökar så att den elev som behöver särskilt stöd i större utsträckning får det. Den som upptäcker matematikens grunder ska inspireras att lära mer, och den som så behöver ska få större matematiska utmaningar och i snabbare takt kunna räkna på. De lärare som undervisar i matematik ska få särskilt stöd och redskapen bli bättre för arbetet, inkluderande kompetensutveckling. Lärarutbildningen i matematik bör också ses över, kursplanerna i matematik likaså. Vi vill bland annat ge en särskild stimulans till de gymnasieskolor som relativt sett fått flest elever att välja flest mattekurser och som fått flest studenter med godkända matematikresultat. Vi vet att studerande med utländsk bakgrund är överrepresenterade bland dem som har svårigheter med matematiken. Mycket talar för att nyckeln till framgång ligger i språket, inte nödvändigtvis i att förstå matematiken. Fler personer med utländsk bakgrund borde stimuleras till att utbilda sig till lärare i matematik, eftersom matematiklärare med annat modersmål än svenska har större förutsättningar att förstå de flerspråkiga elevernas situation. fastslog att matematikundervisning på elevens modersmål parallellt med undervisning på svenska visat sig vara framgångsrik. Ämnesundervisning på modersmål sker i mycket liten omfattning, på de flesta håll inte alls. Vi vill se över möjligheten att utöka här och har fler förslag i den riktningen för att stärka matematiken i och även . Svensk skola har mycket att vara stolt över, inte minst de många lärare och skolledare som med engagemang och erfarenhet gör det möjligt för våra barn och ungdomar att växa med kunskap och att utvecklas i skolan. Men skolan har också problem att lösa och utmaningar att anta. Lösningarna borde vi inte söka genom att försöka återskapa 50-talets skola. Framtidens utmaningar måste mötas med en modern skolpolitik, med en skolpolitik för kunskap, respekt och lust att lära som står i tydlig kontrast till den gamla tidens sorteringsskola. För att en modern skola ska lyckas med sitt kunskapsuppdrag måste den fånga lusten att lära och utmana varje elev att vilja utvecklas maximalt efter sin förmåga. Så är det inte . Alltför många elever får inte med sig nödvändiga kunskaper, och brister upptäcks ibland . Elever som redan lärt sig grunderna måste utmanas och kunna känna glädje i fortsatt lärande. Elever bromsas i sitt lärande om det är stökigt i klassrummet eller otryggt i skolan. Problemen finns inte överallt, men de är verkliga för tillräckligt många barn och unga och för att vi måste ta frågan på största möjliga allvar. Rätten till kunskap får aldrig bli en klassfråga där föräldrarnas bakgrund eller var du bor avgör dina livschanser. Målet för oss socialdemokrater är en jämlik skola där varje elev ges en möjlighet att växa och bli sedd. har vi tyvärr sett en växande skolsegregation som utmanar visionen om den likvärdiga skolan. Det nationella mål- och uppföljningssystemet för behöver därför utvecklas. Det krävs ett nationellt ansvar för både kunskapsuppföljning och resursfördelning. Ett program för kvalitetssäkring av den svenska skolan måste tas fram ett program som innehåller tydliga kvalitetsmått för alla skolor, system för uppföljning av elevernas kunskapsutveckling och även stödåtgärder så att alla skolor ges reella möjligheter att leva upp till kraven. För elever i behov av särskilt stöd måste det finnas mer stöd att tillgå. En del barn behöver extra undervisning. Men det kan också handla om andra lärare eller om mindre undervisningsgrupper i vissa ämnen eller . För att höja kvaliteten i den svenska skolan måste lärarna sättas i främsta rummet. Alla lärare i den svenska skolan oavsett om de arbetar i en skola eller om de arbetar i en friskola ska vara välutbildade, kompetenta och behöriga. Lärarna måste bli medvetna om sina egna styrkor och svagheter, utveckla sina undervisningsmetoder och vara motiverade att kontinuerligt utveckla sina kunskaper. Varje skola måste bli en lärande organisation där kolleger lär av varandra och utbyter erfarenheter. Rektor och skolledning har det yttersta ansvaret för att skapa ett sådant lärande klimat och för att ge lärarna förutsättningar att utvecklas i sin yrkesroll. har vi socialdemokrater sökt en blocköverskridande överenskommelse med regeringen om skolan. Ett barn som går i skolan kan få uppleva fyra olika regeringar med helt olika skolpolitik alltså bara under sin skoltid! Detta är inte rimligt. Lärare och elever borde ha rätt att få veta vad som gäller. har den moderatledda regeringen varit helt avvisande till att försöka skapa en långsiktig skolpolitik i . Det beklagar jag. Jag tror att vi har mycket att lära av i detta avseende. Vi öppnade för en överenskommelse exempelvis om betygssystemet för att göra detta stabilt . Tyvärr har vi en skolminister som verkar vara fixerad vid konfrontation och retorik. Men vår förhoppning är fortfarande att vi kan nå överenskommelser till exempel om gymnasieskolan, lärarutbildningen och skollagen. som regeringspartierna förhandlar och taktiserar går vi vidare med våra konkreta förslag om hur vi kan utveckla och förbättra skolan för alla. elever och lärare förtjänar bättre än att bli behandlade som partitaktiska slagträn i valrörelser. 3 (): har gått sedan den borgerliga regeringen tog över makten. Det skulle ta för den nya regeringen att presentera en ny skollag. Ännu har vi dock inte sett någon sådan och att döma av det som vi har hört så verkar den mer ha karaktären av en straffkatalog än den rättighetskatalog det borde handla om. Det som har kännetecknat regeringens skolpolitik är drill och disciplin. Det är disciplinära åtgärder, ökade befogenheter för att straffa elever, ökad betygshets lägre i åldrarna och ökade krav på eleverna utan resurser till lärarna och skolorna. Jag vet inte för vilken gång i ordningen jag ställer frågan om varför man inte från en regering som påstår sig vara intresserad av ökade kunskaper förhindrar att den ekonomiska krisen drabbar barnen och deras utbildning. Vårbudgeten, som man hänvisade till i en debatt här, har kommit och ger inga pengar till kommunerna . Den förhindrar inte de varsel som lagts mot lärare. I stället fortsätter regeringen på spåret att skrämma eleverna till kunskap. Det handlar om försittningar och avstängningar. Det är enkelt och saknar helt vetenskaplig grund. I går hade vi ett seminarium om skolan utifrån ett arbetsmarknadsperspektiv. Tongångarna från den borgerliga regeringen har ju lite varit att skolan ska skola arbetskraften, men inte ens där får ni plus. Det talades om att stärka förskolan eftersom det är där grunden läggs för lärandet. Vi ska ha debatt om det senare, men förslaget om barnomsorgspeng slår ju sönder hela tanken med förskolan. Det talades om att det inte kommer att bli någon comeback för lågutbildade. Gymnasienivå är det som betraktas som miniminivå på arbetsmarknaden. Den väljer ni att urholka för vissa och därmed rycka undan valmöjligheterna för elever att välja väg efter gymnasiet. Eftersom detta är ett betänkande som behandlar motioner från den allmänna motionstiden är det många olika frågor som berörs. Det handlar om genuspedagoger och jämställdhet, sex- och samlevnadsundervisning och HBT-kompetens hos lärare, skolbibliotek och modersmålsundervisning. Jag vill dock i denna del fokusera på fristående skolor. När har talat om att se över reglerna för dessa trodde jag att det skulle handla om att strama upp de alltför generösa reglerna och stärka kommunernas ställning i avgörandet om etablering. Så har det inte blivit. Tvärtom har förslagen från regeringen gått i motsatt riktning. Vi kommer senare i vår att fatta beslut om bidragen till fristående skolor. Skillnaderna mellan kommuner och skolor har ökat. Likvärdigheten och tanken om en skola för alla har kommit rejält på skam. Den privatiseringsvåg vi ser på skolans område är möjlig tack vare att har de mest generösa reglerna i världen. För går elevernas rätt till kunskap före aktieägarnas rätt till vinst. Därför har vi en rad förslag på hur regelverket behöver förändras. Många kommuner har uttryckt att det är ett problem att mot kommunens vilja kan bevilja etablering av en fristående skola trots att det är kommunen som får stå för kostnaden. Vi ser en överetablering av skolor som vi har ett vikande elevantal. När kommunens möjlighet att planera rubbas slår det hårt mot undervisningen, då resurserna äts upp av lokalkostnader. I en del kommuner har det dessutom fått konsekvensen att kommunala skolor tvingas lägga ned. Detta är inte rimligt. Därför vill vi ändra på den ordningen och ge kommunerna beslutanderätten. Årliga granskningar av utbildningsföretagen visar på samlade vinster som omfattar , och det är nya rekord . Detta är möjligt eftersom vi i , till skillnad från våra grannländer, exempelvis inte har några regleringar av vilka driftsformer som får gälla, begränsningar av antal skolor som en huvudman får driva eller hur vinsterna ska användas. Den här slappheten får eleverna betala för. Fristående skolor sparar pengar genom att inte ha behöriga lärare. Vinster skapas också genom att barnen får äta i klassrummet eller får matkuponger, genom att det inte finns tillräckligt med toaletter, genom att barn med funktionshinder kan avvisas och genom att man tar in avgifter från föräldrarna fast man kallar det frivilliga bidrag. Effekterna av konkurrensen för de kommunala skolorna har blivit att man har skurit ned på elevhälsan, studie- och yrkesvägledning och skolbiblioteken. Klasserna blir större och lärartätheten minskar. Nödvändig upprustning av lokaler prioriteras ned eller bort. Detta är inte vägen till en likvärdig skola. Kunskap är makt. Därför verkar vi i för att alla barn i skolan ska ha samma möjligheter att skaffa sig kunskap och utvecklas efter sina egna förutsättningar och behov oavsett bakgrund. Det betyder inte att alla ska vara lika. Tvärtom måste olikheterna få utrymme för att skolan ska bli en plats för mångfald och demokratisk samverkan mellan människor i ett jämlikt samhälle. Skolan spelar en central roll för att ge alla en grund att stå på och för att ge eleverna de redskap som behövs för att utvecklas i skolan men också under resten av livet. vill ha en skola där eleverna får det stöd och den stimulans som behövs för att ta emot, skaffa och söka kunskap. Kunskap är en demokratisk rättighet och inte en handelsvara. Vi vill därför ha en gemensamt finansierad och demokratiskt styrd skola där det är behoven som styr resurstilldelningen. I en likvärdig skola ges varje elev goda möjligheter att få sina behov tillgodosedda. På så sätt kan alla elever nå målen. Om den sociala bakgrunden inte ska slå igenom kan resurserna inte fördelas som . Vi kan inte sätta samma pris på varje elev. Mer resurser måste gå till skolor och områden där behoven är stora. Jämställdhet har inte direkt varit den här regeringens . Vi har tidigare kunnat läsa om pengar som frusit inne trots att vi vet att det finns en mängd satsningar att göra på det här området. Skolministern har inte heller visat något större engagemang.