prot · GX0947 · 2009-12-10 00:00:00 — Det innebär att åhörare och kolleger lär sig oerhört mycket om den gröna sektorn och det som näringen håller på med på olika sätt. Det gäller inte minst den rapport som har kommit under höstens arbete med småskalig livsmedelsproduktion. Det är den andra rapporten och alltså en uppföljningsserie som pågår där vi har tittat på vad som händer. Man kan konstatera att det fortfarande finns ett stort behov av ökade förenklingar inom detta område. Då, fru ålderspresident, är det mycket glädjande att kunna konstatera att det är precis just det arbete som regeringen nu bedriver, till exempel en ökad satsning inom småskalig livsmedelsproduktion och en ökad satsning som har gjorts på den småskaliga slakten som är oerhört väsentlig för detta arbete. En annan del som uppföljningsgruppen också har arbetat med och som finns med i betänkandet så någon må väl läsa det också då är faktiskt hur vi ser på vad regeringen gör av uppföljningsarbete för att titta på hur resurserna har använts och hur vi kan fortsätta att följa upp det. Utifrån att regeringen och inte minst nu har övergått till att följa en vision, Bruka utan att förbruka, med övergripande mål som sedan kommer att brytas ned i uppföljningsindikatorer har vi sagt att det är önskvärt att det här följs . Återigen är det glädjande att se att det är precis det arbete som man nu har påbörjat och som jag hoppas att vi kan följa . Min förhoppning är ju att vi ska slippa byta regering, utan att vi kan fortsätta utveckla den gröna sektorn på det framgångsrika sätt som alliansen nu arbetar på. (Applåder) För del är regelförenkling för företag en mycket viktig fråga. Därför är det oerhört positivt att kunna konstatera att vi på jordbruksområdet redan nått upp till den nivå som vi ska till, men därmed tar arbetet inte slut. Det måste fortgå, och det måste fortgå i det internationella perspektivet. Det gäller, precis som utskottets ledamöter hörde av statssekretare , att vi driver detta tydligt på europeisk nivå därför att det svenska jordbruket är minst lika beroende av hur EU:s blanketter ser ut som av hur svenska statens synpunkter ser ut på hur man bedriver jordbruk. Då måste vi, fru ålderspresident, lägga all vår kraft på att ge landsbygdsföretagare och framför allt jordbruksföretagare likvärdiga villkor som deras kolleger ute i har. Den stora utmaningen för det kommande arbetet blir att kunna göra det arbetet utan att sätta upp gränshinder och annat. Vi måste se till att den fria marknaden fortfarande fungerar och att vi som konsumenter gör aktiva val och har förståelse för vilken kvalitet som den svenska produktionen har. Jag nämnde redan tidigare slakten som ett viktigt område, och det tangerar till viss del den debatt som vi hade . Det är viktigt att vi som konsumenter handlar, i dubbel bemärkelse, efter vad vi säger och inte bara talar vackert. Jag tycker också att historielektion var ganska intressant. Vi behöver reflektera över hur framtiden ser ut. Vi lär av historien och reflekterar framåt. Vi konstaterar att levde de flesta, i stort sett alla, av vad jord och skog gav. är det ytterst få som gör det, och kunskapen om hur det fungerar är på många håll bristfällig. Det är någonting som vi behöver jobba med. I detta arbete, fru ålderspresident, är satsningen på som det nya matlandet oerhört spännande och intressant. Jag hoppas att kollegerna som kommer in i kammaren för att få fortsätta debatten efter oss har tagit del av det nya matlandet som kom i postfacken . Det ger en bra bild av de till viss del kanske uppkäftiga satsningar som regeringen gör för att profilera den kvalitet vi har att erbjuda. Jag kan inte låta bli att beröra ytterligare ett ämne, och det har tagits upp av många. Vi är ett antal här inne som har växt upp med NPK 14617 eller något liknande, hieroglyfer för en del men konstgödsel för andra. Vad jag lärde mig redan tidigt, och som är än mer tydligt, är att det inte finns någon som köper mer än vad han absolut behöver. Eftersom kunskapen om hur behoven ser ut har ökat betydligt med den gedigna markkartering som de flesta lantbrukare har vet man exakt vad man behöver, när det ska göras, hur mycket som ska läggas ut, och man köper inte ett kilo mer än vad man behöver. Jag kan ge oppositionen den tryggheten att kommer att följa det här ytterst noggrant. Det finns statistik, precis som sade, och det kommer framgent att finnas statistik som vi kan följa, och där vi kan se vad som påverkat inköpen och i vilken grad. gjorde en härlig kullerbytta i sitt inlägg och i replikskiftena när det gäller skatten på diesel. Regeringen gjorde en energiuppgörelse, och som ett led i den lovade vi att kompensera jordbruksföretagarna. Den satsning som görs med anledning av handelsgödselborttagandet är egenavgiftssänkningen, förändringen när det gäller trygghetssystem för småföretagare och företagare generellt, precis det vi lovade. Vi kommer alltså framgent att klara det vi har lovat. Jag tycker att borde ha lyft fram att hennes kolleger i den rödgröna alliansen i stället vill höja skatten med . Den där ekvationen går inte ihop, så jag skulle jag vilja se hur och tänker kompensera lantbrukarna för merkostnaderna. Jag tänker inte tala om bioenergiproduktion och biogasproduktion. Vi kan konstatera att regeringen satsar stora resurser på att utveckla den. Men jag vill ge ytterligare en kort kommentar, och det handlar om arbetsmarknadssituationen. Vi har hört att vi borde återinföra de gröna jobben. Nej, fru ålderspresident, jag tror inte det. Däremot hoppas jag att opposition och andra lyssnare har läst att vi har någonting som heter Lyftet. Det finns för att människor inte ska behöva komma ifrån arbetsmarknaden men få ett extra stöd eller extra möjlighet att ta sig tillbaka och att hålla kontakten med arbetsmarknaden, och ska det vara ganska kortvariga insatser. De här insatserna kommer både skogsstyrelse, kommuner och andra intressenter att kunna ta del av. Det här kommer att ge mycket god valuta för de satsningar vi gör, men framför allt kommer det att hjälpa människor att behålla kontakten med arbetsmarknaden och komma åter ut på den när konjunkturen vänder och när man fått mer kompetens och kunskap med sig. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 230 TJÄNSTGÖRANDE ÅLDERSPRESIDENTEN: Medan socialutskottets ledamöter intar sina platser vill jag påminna kammaren om att ärenden som inte blir färdigdebatterade kommer upp sist på föredragningslistan . Det beräknas bli ungefär . 14 § Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. Föredrogs socialutskottets betänkande 2009/10:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. (prop. 2009/10:1 delvis). 231 (): ska utskottets ledamöter debattera budgetpropositionen , det som lite torrt heter Utgiftsområde 9 men som rör frågor som varje svensk på ett eller annat sätt kommer att beröras av under sitt liv. Ramen för utgiftsområde 9 för är nästan 59 miljarder, exakt 58 och fastställdes av . Inom den här ramen fördelas medel till hälso- och sjukvårdspolitik. Det är allt från tandvårdsförmåner till vårdgaranti, till bidrag för psykiatrin. Det handlar om folkhälsopolitik, till exempel insatser mot hiv/aids, om handikappolitik med bidrag till handikapporganisationerna, stöd till personer med funktionsnedsättningar, äldrepolitik, socialtjänst, barnrättspolitik och forskning. Dessutom behandlas och debatteras ungefär 400 motionsyrkanden som är förknippade med anslaget eller som är näraliggande. 225 av dessa motionsyrkanden har behandlats tidigare i den här kammaren och har därför behandlats förenklat. Ledamöter från Socialdemokraterna, står inte bakom beslutet om ramen och har alternativa budgetförslag som de redovisar i särskilda yttranden. Det finns 17 reservationer och 7 särskilda yttranden till ärendet. Med det, fru ålderspresident, överlämnar jag ärendet till debattörerna. 232 (): står inför nya svåra utmaningar. Vi har att debattera hur mycket skattepengar vi ska använda till vår välfärd, för sjukvård och omsorg. Vårt budgetförslag står i skarp kontrast till den borgerliga regeringens som vill göra till ett europeiskt genomsnittsland med hög arbetslöshet, brister i välfärden, med underskott i de offentliga finanserna och ekonomiska klyftor med stora brister i välfärden. Vi satsar 1 ½ miljard mer än regeringen i den här budgeten, och vi anser att har råd med det. Regeringens budget har stora rättvisebrister som vi nu ser drabbar människor. Man är i full färd med att dela upp landets invånare i ett A-lag och ett B-lag och snart också ett C-lag. När det gäller sjukvården har regeringen varit väldigt tydlig. Man har öppnat upp för förturer i vården som inte längre bygger på hur sjuk man är utan enbart på vilken ekonomi man har. Vi är inte alls emot valfrihet när det gäller privat eller offentlig drift, men det är samhället och inte marknaden som ska styra. Vår sjukvård bygger på gemensamma investeringar där vi vill erbjuda alla en likvärdig vård. Vi vill förutom ökade statsbidrag till landstingen genomföra en särskild sjukvårdssatsning och investera 20102012 i ett nytt anslag. Satsningen ska främst riktas till att modernisera sjukvården, strukturera kvalitetsarbetet och genomföra förbättringar för de mest sjuka äldre. Vi vill också att andelen patienttid blir minst hälften av arbetstiden. För att klara det här krävs ett starkt ledarskap och en bra organisation. Den tidigare socialdemokratiska regeringen inledde ett långsiktigt och brett investeringsprogram för att utveckla och stärka vården om våra äldre. Den borgerliga regeringen har i stort sett fortsatt den satsningen. Det gäller dess värre inte satsning på personalen. har i granskningar av äldreomsorgen påpekat att staten bör satsa på kompetensutvecklingen. Vi satsade en dryg miljard kronor på Kompetensstegen. Satsningen var mycket lyckad men alldeles för kort, och vi vill fortsätta den. Vi anslår därför 20102011 för att kunna fortsätta Kompetensstegen. När vi pratar om äldre är det oftast i negativa ordalag. Hur ska vi ha råd med den växande skaran av äldre? Skulle det egentligen vara något negativt att vi har lyckats så bra att man lever många fler år med en bra hälsa ? Men om vi ska ha råd med våra äldre är det ett politiskt vägval, och det vägvalet gör vi . Frågan är förstås hur vi ska finansiera vården och omsorgen, för det handlar om en fördelning av våra resurser och vem som ska få tillgång till välfärden. Där går en solklar ideologisk skiljelinje. Och regeringen är tydlig: Du går före i kön och får mer vård och omsorg om du kan betala för det. Regeringen har delat ut pengar till olika mindre projekt inom äldreomsorgen, som jag gissar att vi får höra om från talarstolen . Där kan man se lyckad verksamhet där kreativ personal med härliga idéer berättar om ett värdigt och innehållsrikt liv , som projektledarna har skapat. Det är så vi vill se ett liv för våra äldre. Ni ger med ena handen under pompa och ståt när det är projekt och tar tillbaka verksamhetspengar ute i kommunen smygvägen med råge så att dessa idéer aldrig kommer att kunna bli permanentade. Det är en ganska osjyst politik. Dagens regering säger att vi inte har råd med en god äldreomsorg för alla längre. Just därför har man heller inte satsat särskilt mycket, utan i stället vill man sänka skatten med lika många kronor som äldreomsorgen kostar. Det är en prioritering som heter duga. Vi ser också att de särskilda boendena minskar i antal, något som regeringen använde flitigt i valrörelsen och lovade att det skulle bli fler. Men så blev det inte. Man har infört LOV:en, lagen om valfrihet, där äldre får välja utövare. Lagen öppnar nu upp för dem som har råd att köpa tilläggstjänster i äldreomsorgen, alltså att köpa sig mer omsorg. Detta gör att det blir stora skillnader i exempelvis maten på bordet, hur ofta man får duscha och om man får gå på promenad. Skillnaderna riskerar att bli så stora att den svenska välfärdsmodellen kommer att försvinna. Verklig valfrihet handlar om att man även som äldre ska kunna ha ett stort inflytande över vad man vill ha hjälp med, hur hjälpen görs och när den görs. Man måste kunna vara med och påverka sin vardag även när man har blivit äldre. har man det rent materiellt sett bra, men man är väldigt ensam. Många äldre har inget socialt meningsfullt liv. Många upplever dessutom stora depressioner. Det är till och med så att många självmord begås av äldre människor. Vi har glömt att det gäller att våra äldre inte bara ska överleva utan också ska leva. Tydlig blir skillnaden i synen på våra äldre när regeringspartierna skriver i budgetmotionen: Andelen äldre i befolkningen ökar, och allt fler överlever till mycket höga åldrar. Det här är ett synsätt som vi inte delar. Många av oss längtar till måltiden och ser fram mot vad vi ska äta till helgen och till jul, och vi har favoriträtter som vi längtar efter. Men våra äldre är ofta fråntagna den möjligheten. är maten som man ger våra gamla inte särskilt upphetsande. Många äter dessutom sin mat i all ensamhet. Läkemedel är den vanligaste behandlingsmetoden inom vården, och i takt med en framgångsrik forskning blir det möjligt att bota fler och fler sjukdomar. Men man måste se över läkemedelsförskrivningen till äldre. av alla äldre har någon form av receptbelagt läkemedel. Av alla äldre som läggs in akut har upp till en femtedel drabbats av biverkningar just av sina läkemedel. Också dödligheten i den här patientgruppen är avsevärt högre. Man har i genomsnitt tio läkemedel var, och många har ännu fler. Väldigt sällan gör man någon samlad bedömning av vilka mediciner de har när man bara fortsätter att skriva ut nya. Vi anser därför att det bör införas en anmälningsskyldighet då personalen misstänker läkemedelsvanvård, och även när läkemedel skrivs ut i stället för att mänskliga behov har tillgodosetts, som att kunna sova, få röra på sig eller ha mänsklig kontakt och beröring, i stället för att bara stoppa i dem mediciner. Vi anser därför att bör ges i uppdrag att ta fram riktlinjer för systematisk uppföljning och skärpt kontroll av antibiotikaförskrivningen till personer . När jag slog upp möttes jag av jätterubriken: i topp när kunder sätter betyg. är nämligen svenska folkets favorit. Ingen annan detaljhandel får så höga kundnöjdhetsbetyg. Det som svenska folket tycker så bra om säljer man ut på ett akut, slarvigt och ganska ogenomtänkt sätt. Regeringens hastiga avreglering av apoteksmarknaden öppnar nu naturligtvis för internationella läkemedels- och apoteksbolag att ta över vårt svenska apotek. I debatten om har regeringens företrädare ständigt upprepat att utförsäljningen kommer att leda till lägre priser. Det har också varit ett av grundargumenten för utförsäljningen. Om det löftet är det nu alldeles knäpptyst. talar i stället socialminister om att hindra att kostnaderna skenar i väg. Tänk att ministern kan göra en sådan pudel när det handlar om så mycket pengar. Regeringen avskedade bryskt hela när den påpekade bristerna i hanteringen. Det kallar jag verklig politisk oprofessionalitet. Vi säger nej till regeringens avreglering av apoteksmarknaden, och då säger vi självklart också nej till de för merkostnader som uppkommer vid avregleringen. Hela den här historien tycker vi är en bedrövlig hantering av svenska folkets vilja. Människor med missbruksproblem blir snabbt socialt utslagna. Det vet vi. Därför startade satsningen Ett kontrakt för livet. Uppföljningen visar fina resultat jämfört med traditionell vård. Trots det har regeringen inte lämnat besked om framtiden i den här frågan, och några nya medel för fortsatt verksamhet finns inte i regeringens budgetförslag. Vi vill att Ett kontrakt för livet ska få fortsätta och anslår därför till den verksamheten. dör det människor som står i kö i väntan på ett nytt livsviktigt organ, en kö där man har väntat förgäves för att få ett nytt liv. Varför är det så? Bristen på donerade organ är stor, och det beror en del på att vi inte har tagit ställning till om vi vill donera. Det är ett beslut som många av oss skjuter , kanske för att man känner obehag och man får en aning om att livet inte är oändligt. Men den dagen en nära anhörig eller vän drabbas blir det ganska tydligt. Vi har föreslagit att det ska bli enklare att ge sitt samtycke, exempelvis genom att det finns en ruta på deklarationsblanketten att kryssa i hur man ställer sig. För att vi ska kunna ge fler människor ett nytt organ behövs det även en bra organisation för detta ute i våra landsting. Man måste ha en ledning som förstår och som prioriterar att personalen är utbildad och inriktad på donation på våra intensivvårdsavdelningar. Här skiljer det väldigt mycket mellan våra landsting. Något landsting har inte ens hanterat en enda organdonation . Det är rent ut sagt skamligt. Kunskapen om transplantationer är stor i , och resultaten är väldigt bra, men organ att transplantera fattas. Något måste göras . Jag tycker att det är en värdighetsfråga för ett land. Vi tycker att regeringen inte gör ett skvatt på vårdområdet förutom att man satsar några hundra miljoner som i en budget på nästan 60 miljarder kan kallas peanuts. Vi har inte råd, heter det gång på gång från regeringens håll som man har sänkt skatten med 80 miljarder sedan maktskiftet. Det är vad hela äldreomsorgen kostar att driva . Vilket är viktigast, svenska folket? De blå insatserna är få, men skattesänkarpolitiken består. Vi står bakom samtliga reservationer och yrkar bifall till reservation nr 16. 233 (): Jag vill inleda med att säga att jag i alla fall har försökt att förkorta mitt anförande. Utgiftsområde 9 i statsbudgeten omfattar stora delar av de politikområden som betyder mycket för oss alla. Det handlar om hälso- och sjukvård, folkhälso-, handikapp- och barnpolitik samt social omsorg och äldrepolitik. I hälso- och sjukvårdsmotion presenterar vi förslag på en rättvis, jämställd och kostnadseffektiv hälso- och sjukvård. Det ekonomiska läget för kommuner och landsting är ansträngt. vill motarbeta detta, och därför anslår vi i vårt budgetalternativ generella statsbidrag på drygt 3 miljarder mer än vad regeringen gör till landstingen . Utöver bättre vårdkvalitet innebär alltså våra satsningar också fler jobb. Vi har också andra jobbskapande förslag inom utgiftsområdet. Jag vill här nämna omsorgslyften inom handikapp- och äldreomsorgen. vill åstadkomma en kompetenshöjning för personalen inom området för funktionsnedsättningar. För detta ändamål avsätter vi för . Vi avsätter också för att garantera kompetenshöjningen inom äldreomsorgen. Enligt min mening var ett av de viktigaste besluten som fattades under den förra regeringen beslutet om en ny folkhälsopolitik. Den hade gjort en utmärkt utredning, och dess arbete resulterade i ett förslag om en nationell folkhälsopolitik som antogs av . Grunden för en god hälsa är en ekonomisk politik som motverkar klyftor. Genomgångar av all befintlig forskning om ojämlikhet och hälsa visar tydligt att stora inkomstklyftor försämrar människors hälsa. Det är bra att regeringen behållit det övergripande målet för folkhälsopolitiken, nämligen att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Men regeringen verkar inte fatta innebörden av orden. Regeringens politik går ut på att man snarare förstärker än försvagar de mekanismer som skapar ojämlikhet i hälsa. Den rikaste tiondelen av befolkningen har fått totalt av regeringens samlade skattesänkningar och utgiftssatsningar. Den fattigaste tiondelen av befolkningen har bara fått av regeringens satsningar. Klyftorna har ökat. Regeringens politik har också lett till ökade inkomstskillnader mellan kvinnor och män. har räknat ut att de genomsnittliga inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män har ökat med . Arbetslöshet, försämringar i trygghetssystemen och de skattesänkningar som regeringen har infört leder oss allt längre bort från målet att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor. kom hälsoskillnaderna inom en generation, också kallad för . Hoppet tändes, socialutskottets ordförande uttalade sig för en svensk . Det var tomma löften. vill däremot tillsammans med Socialdemokraterna och att en kommission tillsätts för att beskriva hälsans bestämningsfaktorer och hur hälsan kan göras jämlik. Trots tidigare uttalanden för en kommission avslår regeringspartierna i socialutskottet vårt förslag. Det är obegripligt. Regeringen har ökat medlen till psykiatrin, och det är bra, men vi anser att det är otillräckligt. Regeringen delar ut projektpengar till det ena och det andra ändamålet, och vi borde alla här veta att det sällan nås hållbara förbättringar med projektmedel. Den psykiatriska vårdens problem kan inte lösas med tillfälliga bidrag. Det behövs långsiktiga och strategiska satsningar. Därför föreslår vi tillsammans med Socialdemokraterna och en långsiktig handlingsplan för psykiatrin. Det saknas psykiatriker, och antalet specialistutbildade sjuksköterskor har minskat . Skötarutbildningen finns inte mer. Det behövs en kompetenshöjning. Vi föreslår att regeringen tar initiativ till en överenskommelse med Kommuner och Landsting om att påbörja ett programarbete kring personalrekrytering för verksamheter som ger vård och omsorg till personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. är också bekymrat över konsekvenserna av privatiseringarna utifrån patienträttighetsperspektivet. Vi känner till att det i samband med privatiseringen sker en minskning av personalstyrkan. Speciellt bekymrade är vi över patientsäkerheten när det gäller personer med självmordstankar och personer som drabbas av psykos. Dessa individer behöver korta men snabba inläggningar med mycket stöd av kompetent personal från både slutenvård och öppenvård. Dessa personer behöver kontinuitet i sina vårdkontakter. Vi anser att konsekvenserna av privatiseringarna måste utredas. har också många förslag i betänkandet för att förbättra levnadsvillkoren för personer med funktionsnedsättningar. får vi läsa i medierna om hinder i samhället som försvårar livet för denna grupp. Senast påmindes vi om det faktum att människor som använder rullstol utestängs från att åka tåg. Hindret är inte avsaknad av hissar, utan grundproblemet är att plattformarna på tågstationerna är för låga. Regeringens försämringar i sjukförsäkringen, som diskuterats mycket , drabbar också kvinnor och män med funktionsnedsättningar hårt. har antagit FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättningar. Syftet med konventionen är att personer med funktionsnedsättningar ska nå full jämlikhet och delaktighet i samhället. , tillsammans med Socialdemokraterna och , är av den bestämda uppfattningen att regeringen bör upprätta en genomförandeplan så att rättigheter förverkligas. Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken löper ut utan att vi har lyckats nå målet med ett tillgängligt samhälle för alla. Regeringen satsar 6 miljoner på informationsinsatser kring enkelt avhjälpta hinder. tror inte att det behövs mer informationskampanjer utan menar däremot att det behövs öronmärkta pengar för att underlätta för kommunsektorn för att nå målet om enkelt avhjälpta hinder. Vi tror inte heller att vi når målet , och därför kräver att den nationella handlingsplanen för handikappolitiken ska vara genomförd . Jag vill avslutningsvis ta upp en viktig fråga som inte diskuteras , nämligen organdonation. har tagit upp den frågan, så jag förkortar mitt anförande. Vi har ett annat förslag än Socialdemokraterna på hur man skulle kunna få fler att ansluta sig till donationsregistret. Vi vill införa ett nytt system för donationsregister där organdonation ses som standardalternativet. Vi förstår dilemmat med att bestämma sig för att donera organ. Det är inte lätt att besluta, och det behövs en utredning som kommer med förslag på hur vi ska få fler personer att ansluta sig till organdonationsregistret. Man måste också se över riktlinjerna för intensivvård i samband med en organdonation.