prot · GW0990 · 2009-03-24 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Information från regeringen om Europeiska rådets möte 1 Statsminister (): dominerades av den ekonomiska och finansiella krisen, inte minst och förberedelserna för G 20-mötet i men också energi- och klimatfrågan inför i . En viktig framgång för vidkommande var upprättandet av det så kallade östliga partnerskapet som ett svensk-polskt initiativ för att stärka relationerna till EU:s sex grannländer i öst. Förra veckans toppmöte dominerades liksom flera av den senaste tidens toppmöten av den finansiella och ekonomiska krisen. Sedan krisens inledning har EU:s medlemsstater samordnat åtgärder i storleksordningen genom den så kallade återhämtningsplanen. enades om att därutöver finansiera ett antal gemensamma energiinfrastrukturprojekt, bredbandsanslutningar samt nya utmaningar inom landsbygdspolitiken såsom exempelvis bioenergi och förbättrad vattenkvalitet. Summan uppgick till ca . Av dessa projekt är det i första hand tre som berör , nämligen gasledningen Scanled från , elledningen Estlink 2 från till våra baltiska grannländer och vindkraftverket . Regeringen välkomnar projekten som förväntas bidra till den ekonomiska återhämtningen och främja energiförsörjning. enades också om åtgärder för att förbättra regleringen av finansmarknaden. Målsättningen är att före sommaruppehållet komma överens om rättsakter gällande kreditvärderingsinstitut, reglering av försäkringsbolagen, kapitalkrav för banker och gränsöverskridande betalningar. Man enades även om att på basis av den så kallade de Larosièrerapporten förbättra reglering och tillsyn av finansinstituten genom att utarbeta detaljerade lagstiftningsförslag. Tillsynsfrågan är enligt vår uppfattning central för hantering av finanskrisen och en viktig mekanism för att förhindra framtida kriser. Under det svenska ordförandeskapet kommer därför hög prioritet att ges åt frågan. enades om en gemensam position inför G 20-mötet i som bland annat betonar vikten av fortsatt internationell samordning och återställandet av kreditflödena. Kanske viktigast av allt var att det nåddes en överenskommelse om att EU:s medlemsländer på frivillig basis ska stärka IMF:s utlåningskapacitet i form av ett lån om . Dessutom uttalade beredskap att ge betalningsbalansstöd till de av EU:s medlemsstater som inte ingår i eurosamarbetet och välkomnade kommissionens avsikt att fördubbla nivån i unionens betalningsbalansstöd från 25 . , , har en central roll att spela i att stödja länder i kris. Således är det mycket positivt att EU har kunnat enas om att gemensamt verka för att stärka IMF:s utlåningskapacitet. Detsamma gäller beslutet att fördubbla unionens betalningsbalansstöd. Dessa två insatser tillsammans skapar större utrymme att ge stöd till krisdrabbade länder inom och utanför EU och för att värna och säkra stabiliteten i svagare stater i vårt närområde. Lissabonstrategin är ett av EU:s främsta instrument för att främja hållbar tillväxt och sysselsättning. uppmanar medlemsstaterna att genomföra de landspecifika rekommendationerna för Lissabonstrategin och kommissionen att presentera förslag på Lissabonstrategins utformning . Inför toppmötet argumenterade för att i ljuset av krisen påskynda översynen av Lissabonstrategin. Jag är således mycket nöjd med att det fanns stöd för detta på toppmötet och inte minst det faktum att i egenskap av ordförande kommer att kunna spela en viktig roll i det arbetet. Det fanns också bred enighet om att försöka förebygga och begränsa den sjunkande sysselsättningen och dess negativa sociala konsekvenser. Sysselsättningstoppmötet kommer att bli ett viktigt tillfälle att utvärdera om återhämtningsåtgärderna har främjat sysselsättningen samt diskutera angelägna frågor såsom flexicurity, rörlighet, arbetsträning och reformer av arbetsmarknaden. Toppmötet kommer att hållas i trojkaformat, vilket innebär att kommer att delta. Det är positivt att arbetsmarknadens parter på europeisk nivå kommer att beredas möjlighet att föra in sina synpunkter i detta viktiga arbete. Medlemsstaternas expansiva finanspolitik i form av stimulanspaket har lett till att underskotten i budgetarna har ökat. Som jag har nämnt tidigare väntas enligt kommissionens senaste prognos 16 av EU:s medlemsstater 2010 uppvisa budgetunderskott som överstiger . Jag är därför mycket nöjd med att kunna konstatera att en tydlig majoritet bland medlemsstaterna delade den svenska uppfattningen om vikten av att försöka återgå till budgetmålen på medellång sikt om hållbara offentliga finanser. Detta var enligt min uppfattning en av de viktigaste signalerna från toppmötet. Det långsiktiga ansvaret för statsfinanserna är av central betydelse, både för att bevara trovärdigheten och för att förhindra stora och drastiska nedskärningar i gemensamma trygghetssystem. En annan viktig signal var enigheten bland stats- och regeringscheferna att EU, finanskrisen till trots, ska spela en ledande roll i förhandlingarna inför klimattoppmötet i . enades om att före toppmötet fastställa EU:s position gällande de viktigaste förslagen beträffande finansiering av bland annat anpassningsåtgärderna, detaljerna kring EU:s bidrag samt principer för bördefördelning mellan EU:s medlemsländer. konstateras att särskild hänsyn ska tas till behoven i de mest utsatta utvecklingsländerna. Detta menar jag är en viktig signal till omvärlden om att EU menar allvar med sin ambition att inta en ledande roll i de internationella klimatförhandlingarna. Jag är särskilt nöjd med signalen om att hänsyn ska tas till de mest utsatta utvecklingsländerna. Det är en bra utgångspunkt för de fortsatta förhandlingarna och för som inkommande ordförande. stödde de initiativ som framlagts i kommissionens andra strategiska energiöversyn. Det innebär bland annat att kommissionen uppmanas att presentera förslag till ett nytt EU-instrument för energitrygghet och energiinfrastruktur och rådet att revidera lagstiftningen om försörjningstrygghet på gasområdet inklusive en lämplig krismekanism i händelse av avbrott i energiförsörjningen. Vinterns gaskris visar behov av att utveckla och säkerställa energiförsörjning. Arbetet på detta område är därför mycket viktigt, inte minst för några av de mest utsatta och sårbara medlemsstaterna på detta område i . välkomnade upprättandet av ett östligt partnerskap med , , , , och och antog ett uttalande om detta. Partnerskapet ska lanseras i samband med ett toppmöte med partnerskapsländerna . uppmanade kommissionen och de inkommande ordförandeskapen att skyndsamt arbeta med det praktiska genomförandet av partnerskapet och att rapportera om genomförandet . Som jag nämnde i min inledning är det en framgång för att detta svensk-polska initiativ har kunnat upprättas för att stärka relationerna till EU:s sex grannländer i öst. Det kommer i då många av dessa länder befinner sig i en besvärlig politisk och ekonomisk situation. Det är därför synnerligen angeläget att EU:s engagemang i dessa länder stärks. Ett närmande till EU kan förhoppningsvis också bidra till att understödja och påskynda reformprocesserna i dessa länder. Slutligen informerades om läget i fråga om genomförandet av Lissabonfördraget i och beslutade att återkomma till frågan på toppmötet i enlighet med slutsatserna . Likaså informerade ordförande om förberedelserna inför toppmötet mellan och som ska avhållas i . Sammanfattningsvis skickade detta toppmöte ett antal viktiga signaler om den finansiella och ekonomiska krisen, inte minst vikten av att försöka återgå till balanser i de nationella budgetarna. Likaså bekräftades EU:s ambitioner att inta en ledande roll i de internationella klimatförhandlingarna inför . För vidkommande var också upprättandet av det östliga partnerskapet av stor betydelse. 2 (): Jag undrar om statsministern diskuterade bankerna och finansieringskrisen i EU mer ingående på toppmötet. Läget är allvarligt även för svenska banker. När statsrådet i en skriftlig fråga ombads kommentera att Europeiska räknar med att de svenska storbankernas kreditförluster i före detta kommer att uppgå till runt 100 miljarder svarade han att den totala utlåningen till enbart uppgår till , och det ska egentligen vara drygt 500 miljarder . Det är, vad jag har förstått, inte bara lånen i som är bekymmersamma. Vilken är egentligen andelen osäkra lån? Är det , eller är det ännu mer av storbankernas utlåning? talar om att så kallade stresstester visar att storbankerna klarar betydande kreditförluster. på säger att det är nödvändigt med en tillsyn på EU-nivå utöver vad som görs i varje medlemsland för att bättre kunna möta finanskrisen. Därför vill jag veta hur långt ni kom och hur överens ni egentligen är när det gäller just bankerna. Jag känner en djup oro över att det som händer i bankerna och i hela den finansiella sektorn sker utan att ges förutsättningar att följa det. Regeringen tycks enligt min mening alltför mycket förlita sig på att , och tjänstemän sköter det hela. Både i fallet och i fallet har folket, inte utan orsak, frågat varför politikerna i parlamenten inte vetat något och inget kunnat göra. Jag tycker inte att det är ansvarsfullt att skjuta ifrån sig stora ekonomiska frågor och säga att vi har tjänstemän som sköter det. Varför ger inte regeringen möjlighet att följa och ta del av skeendet i den finansiella sektorn? 3 Statsminister (): Jag vet inte om jag ska uppfatta det som att Socialdemokraterna menar att vi ska ifrågasätta ordningen att det är och som granskar den finansiella stabiliteten och att vi i stället ska ha riksdagsdebatter för att diskutera hur det går för SE-banken. Jag skulle inte rekommendera eller något annat land i världen att ha den ordningen för hur man granskar finansiell stabilitet. Det är allvarliga frågor, detta. Det finns en stor oro spridd över världen för hur det egentligen ligger till med olika finansiella institutioner. Vi har en etablerad ordning och har dessutom, med benägna bistånd, fått på plats en ordning som ska skapa ökad stabilitet också här i . Vi är glada över att vi tidigt kunde få på plats möjligheter att tillföra kapital till banker som behöver det och att också säkerställa en garantinivå för finansiella institutioner i . Vi har koordinerat den insatsen med andra. Det som diskuterades på toppmötet och som finns i slutsatserna är ett helt annex till stöd för hur vi ska formulera en gemensam G 20-position. kommer inte att vara direkt närvarande eftersom vi inte ingår i G 20-kretsen, men det är klart att kommer till det mötet väl förberett och koordinerat. Väldigt viktigt är också vad som kommer att vara position i detta. Vi har noterat att president har tillfört ytterligare åtgärder i av ett slag som vi välkomnar men som naturligtvis också kommer att ifrågasättas. Är det tillfyllest och rätt typ av metod för att angripa de djupgående problem som finns? Märk väl att det refereras väldigt mycket till svenska tidiga 90-talserfarenheter, där vi lärde att ska man riskera skattebetalarnas pengar ska man också säkerställa att man får ett inflytande och att man är med på uppsidan när förmågan att tjäna pengar och därmed värdestegringen kommer till dessa finansiella institutioner. Det är någonting vi gjorde då; det är någonting vi har ställt in oss på att vara beredda att göra . Det viktigaste beskedet till SE-banken och alla andra är att det är vår avsikt att agera på det sättet. Det ska ses i kontrast till det svar som president ger i , där man talar mer om att gå in och lösa ut dåliga krediter. Det riskerar att bli dyrt för skattebetalarna och fungerar kanske inte lika effektivt. Vi diskuterade alltså detta mer djupgående, men, tycker jag, med fortsatt respekt för hur ansvarsfördelningen ser ut här i , och jag tycker att vi fortsatt ska säkerställa att den ser så också . 4 (): Jag tycker kanske inte att det är det rätta tillfället i den allvarliga tid vi lever i att vara raljant. Det är dessutom bara en av bankerna som ställer upp när det gäller bankgarantin. Banksystemet i till exempel ägs till fyra femtedelar av svenska banker, och det här är några av rubrikerna: Läget i de baltiska länderna blir allt sämre. Recessionen väntas bli djup och långvarig. Svag inhemsk efterfrågan. Försämring av kreditkvaliteten. På det sättet har ändå den ett väldigt stort ansvar för vad som händer inom banksystemet. Jag tycker inte att jag egentligen fick svar på frågan om hur statsministern har tacklat de här bekymren på toppmötet. 5 Statsminister (): Jag undrar fortfarande vad som var Socialdemokraternas synpunkt, eftersom er poäng var att inte tillräckligt mycket av diskussionen fördes här i . Det ifrågasattes också om det var lämpligt att det gjordes, som det hette, av tjänstemän, det vill säga av och . Detta är en i förankrad ordning för hur vi ska granska den finansiella stabiliteten. Denna ordning sattes delvis på plats efter våra egna erfarenheter i det tidiga 90-talet. Jag får faktiskt påpeka att jag skulle se det som mycket allvarligt om det ifrågasattes av det största oppositionspartiet att detta är en lycklig ordning. Det kan kanske beskrivas som att man raljerar men jag bara kvitterar vad jag tycker att jag hörde. Jag har angett vad som var min position när det gäller detta, och det är klart att finanskrisen ger en fortsatt mycket allvarlig situation i hela och i världen. Det är därför det är så viktigt att få dessa stödsystem på plats. har dessutom gjort en sak när det gäller som har diskuterats väldigt mycket, och det är att vi har möjliggjort för att utsträcka våra stödsystem så att de inte bara begränsas till moderbanker här i utan också kan täcka dotterbolags risker i till exempel . På det sättet är vi med och tar ett gränsöverskridande ansvar, vilket vi också uppmuntrar andra att göra. Jag vill också påpeka att den fond som förstärktes till stöd för dem som har problem utanför euroområdet är mycket betydelsefull. Det var de resurserna som bland annat användes till stöd för i det särskilda paket som vi har satt samman tillsammans med IMF. Det är bra att det finns ännu mer resurser för den händelse att fler länder kommer att behöva hjälp av det slaget. 6 (): Tack, statsministern, för redogörelsen! Det verkar som om det syns även på toppmötena att det svenska ordförandeskapet rycker närmare, att trycket på det svenska ledarskapet faktiskt ökar och att det svenska ledarskapet redan ger sig till känna, till exempel just i att vi har fått igenom hårdare krav på att se över Lissabonstrategin och hålla hårt i EU:s budgetramar. Detta är kända svenska prioriteringar från regeringens och riksdagsmajoritetens håll. Det är också bra att klimat- och energifrågorna rör sig framåt trots det finansiella läget, men jag skulle vilja ställa två frågor om just ekonomi. Det ena är att det är intressant att det svenska ordförandeskapets vikt ökar vad gäller att se över , den så kallade Lissabonstrategin. Det kommer än vad vi hade trott. Att vi prioriterar jobben visste vi redan, men att vi ska konkretisera det här vill jag gärna höra lite mer om. Kan statsministern redan nu säga vad det kan tänkas innebära? Den andra frågan gäller budgeten. Här står naturligtvis en strid mellan dem som vill ösa på med bidrag, oavsett hur de är finansierade, å ena sidan och sådana som statsministern och majoriteten å den andra som vill hålla hårt i pengarna. avgörs ju om vi ska gå mot ett Bidragseuropa eller ett Tillväxteuropa, där det är viktigt att man håller i statsfinanserna och satsar på jobb och tillväxt. Inför det svenska ordförandeskapet ligger EU:s budgetöversyn på bordet, kanske något senare än förväntat. Den skulle EU ha börjat ta tag i den här våren; sedan kom krisen. Även denna fråga landar på vårt bord. Många länder har svårt att hålla sig redan inom dagens ramar. Hur kommer det svenska ordförandeskapet att rikta in sig på att hålla budgetramarna stången även när frågan om budgetöversynen kommer upp och det är så många bidragskramare från olika håll som kommer att försöka påverka i sin riktning? 7 Statsminister (): Det kommer att finnas en diskussion som handlar om ifall den metod med finanspolitiska stimulanser, tillsammans med upprepade åtgärder för att få det finansiella systemet att fungera bättre, som vi har koordinerat fram är det svar som behövs mot finanskris och ekonomisk nedgång. Eller behöver vi andra strukturella åtgärder, det som vi ibland sammanfattar i Lissabonstrategin? Den tillkom ju för att säga att skulle bli mer konkurrenskraftigt, till och med den mest konkurrenskraftiga regionen i världen. Detta kopplar in väldigt mycket av framtidsfrågorna. Hur ska vi se till att vi har bra forskningsresurser? Hur ska vi se till att vi har mobilitet på våra arbetsmarknader och en god grundläggande kvalitet i våra utbildningssystem? Hur ska vi säkerställa att vi möter den demografiska förskjutningen? Där ligger i framkant av många andra länder, men vi går mot ett som åldras där flera generationer nu kommer att följa som har ett långt liv efter det att man har lämnat arbetsmarknaden på ett sätt som det inte har sett ut för tidigare generationer. Vi välkomnar att man talar om samma typ av strategiska frågor i god såväl som dålig konjunktur. Det som är rätt arbetslinje är också rätt att göra i en lågkonjunktur. Man måste upprätthålla grundvalarna för att det lönar sig att arbeta och att företagandet har villkor som skapar intresse för investeringar och vilja att växa. Detta ska sedan i kristider matchas med omställningsåtgärder och annat som riktas mot arbetsmarknaden. Vi får nu en möjlighet att påbörja den diskussionen . Sedan är det tänkt att vi ska föra ned det till det spanska ordförandeskapet. Det har vi all anledning att välkomna. Det får inte bara bli en känsla av att det är fråga om paket som kortsiktigt sätts in mot krisen, utan det handlar om att vi får ett som diskuterar längre och mer strukturella förlopp, och det välkomnar jag. Vad gäller budgetöversynen påminns vi om det av det enkla skälet att det har funnits en vilja att sätta ihop olika åtgärder som föreslagits av kommissionen och EU samlat. Ett typexempel är till exempel de 5 miljarder som jag nämnde i min inledning och som omfattar en lång rad infrastrukturprojekt. Det är 5 miljarder av de 400 miljarder som har koordinerats inom EU. Jag är alldeles övertygad om att om krisen fortsätter att fördjupas, och det finns tyvärr mycket som talar för det, kommer det också att återkomma. Diskussionen handlar om varifrån det ska hämtas. Finns det något som kan omfördelas, eller sätts det tryck på, vilket också är mycket troligt, att man ska utvidga budgetåtagandena? Det är någonting som bör intressera svenska skattebetalare, eftersom är ett av de få länder som är nettobidragsgivare till EU:s budget. Det kommer att komma hem och knacka på dörren hos svensk budget och svenska skattebetalare. Vi tycker att också dessa frågor är viktiga. Det har inte varit möjligt, precis som frågeställaren påpekade, att nu få i gång denna budgetöversyn. Där ligger också andra viktiga svenska frågor, som att ifrågasätta de omfattande jordbrukssubventioner som EU:s budget fortfarande innehåller och att samlat försöka få en mer modern framtoning på EU:s budget. Vi räknar inte med att det blir någon större budgetöversyn, men det är en fråga som rör på sig. Det finns de som försöker ta initiativ, och det sista ordet är säkert inte sagt i den frågan. 8 (): Herr talman och herr statsminister! Det var ett mycket innehållsrikt toppmöte med en verklig insats där 27 länder i diskuterar en mycket allvarlig kris, klimat och andra insatser. Det är väldigt bra att är med i den kretsen och kan driva på, vilket jag vet att statsministern gör. EU gör skillnad. Det är nu en djup ekonomisk kris. Det finns lite tendenser på aktiemarknaden att det möjligen börjar bottna. Låt oss hoppas att det är så. Men det är . Det vet vi. Det gäller att de västliga industriländerna drar sig ur krisen. Men vi måste också göra det tillsammans med östra länder och andra kontinenter som har drabbats mycket hårt av krisen. Jag vill anknyta lite till den fråga som ställde om östra , om banker och länderna där. Jag noterar två mycket glädjande besked. EU orkar med att också ägna sig åt den ännu mer allvarliga situation som är i till exempel . Där har banksystemet jättebekymmer och ländernas bnp rasar. Jag välkomnar beskedet att EU:s stabilitet för bankerna ska möjliggöra att banker som har investerat i inte ska drabbas av begränsningarna på hemmaplan. Det är i grunden bra att svenska banker finns med i våra nya länder, att sedan krisen har blivit så djup är inte bra. Jag tycker också att det är bra att EU ökar stödet till de länderna. Jag vet att statsministern ser positivt på mina två frågor, och jag begär inte att han ska svara på dem. Då tar jag min tredje fråga om det östliga partnerskapet. Det är mycket viktigt. Det finns många glädjande rapporter om att EU inrättar samarbete med länderna söder som det forna . Jag är orolig över de mycket sura reaktioner som har kommit från på dessa mycket positiva och konstruktiva initiativ. Hur ser statsministern på de reaktionerna? 9 Statsminister (): Låt mig börja med det. Jag träffade precis före toppmötet president från . Det är viktigt eftersom under sin ordförandeskapstid ska genomföra det bilaterala mötet med just . är ett av dessa sex partnerländer. Det är ett av de länder vi diskuterar med mycket stora interna problem av både politisk och ekonomisk karaktär. För liksom för många av de andra som ingår i detta östliga partnerskap är det angeläget att få en ökad kontakt och ett ökat samarbete med EU. Det kommer ned till så mänskliga saker som att underlätta rörlighet över gränserna och att människor får komma till EU. De stängs ofta ute av dyra visumavgifter. Men det handlar också om att integreras i handel och i ekonomiskt utbyte. Det ska inte stickas under stol med att flera av dessa länder ser det som ett första steg mot och en förhoppning om ett framtida medlemskap. Vi ska veta att det i EU finns strömningar där många länder säger: Vi får inte ge sken av att vi kommer att utvidga till dessa länder. Som ledamöter väl känner till hör till den krets som är mer öppen för att diskutera utvidgning när väl villkoren för att kunna gå med i EU möts av respektive länder. Inför idén om ett framtida medlemskap finns det möjligen ryska synpunkter. Men jag har mer haft känslan av det är Natos utvidgning som är det stora ryska bekymret. Jag har i varje fall den förhoppningen att gentemot EU söker vi snarare en bra grund för att ha ett bra utbyte och samarbete mellan och . Det är för övrigt så att vi under det svenska ordförandeskapet ska genomföra det särskilda toppmötet med . Jag hoppas att jag då ska kunna säkerställa att det finns en förståelse för att det huvudsakligen underlättar den ekonomiska återhämtningen och möjligheten till ekonomisk integration för dessa länder. Jag ska också säga några ord om östra . Det är något som diskuteras väldigt mycket av det enkla skälet att det är ekonomier som kommit ut ur kommunistiskt förtryck för inte alls särskilt länge sedan, . I princip har de därefter upplevt ekonomisk tillväxt. Här slår nu den första tunga krisen in mot dessa ekonomier. Det sker dessutom på ett sådant sätt där väldigt mycket av det som har givit grund för tillväxten internationella investeringar och riskvilligt kapital försvinner ut ur länderna. Vi har sett en etablering av dotterbolag till västeuropeiska banker. Bland annat har detta skett från svensk sida, och särskilt tydligt är det i . Det finns också något exempel på det i . Än mer tydligt syns det i . Man måste se vad det betyder givet vad som händer. När andra alternativ till finansiering nu försvinner blir det extremt viktigt hur kvarvarande dotterbolag beter sig för att man över huvud taget ska ha något finansiellt system att tillgå i dessa länder. Det är i ett läge där mycket annat riskvilligt kapital lämnar länderna och den ekonomiska nedgången är mycket stor.