prot · GX0940 · 2009-12-01 00:00:00 — Jag är övertygad om att om man ska komma till rätta med de problem med matematik som vi har måste man jobba på bred front. Det handlar om mattecoacher för att hjälpa dem som har det svårt. Det handlar om att avdramatisera matematiken. Många tror att det är så väldigt svårt och bökigt, vilket det inte behöver vara. Det krävs som sagt goda kunskaper om man ska kunna göra det. Det är en rad olika sådana här åtgärder som måste vidtas. Ni gör i stället så att de yngre barnen inte får tillräckliga kunskaper. Det är när barnen är små som man verkligen måste satsa på det här. Det går inte att göra i åttan, nian eller på gymnasiet. Min fråga till utbildningsministern är återigen: Vad tycker utbildningsministern om utredningen, om att man faktiskt gör lärarna för de yngre barnen mindre redo att kunna lära ut matematik och för den delen också svenska? 30 Utbildningsminister (): Det är väldigt märkligt, , att i varannan mening komma med ett påstående om vad den kommande lärarutbildningen kommer att innehålla och i varannan mening en fråga om vad den kommer att innehålla. Jag har sagt att jag kommer att redovisa min och regeringens uppfattning när vi lägger fram propositionen. Det är inte så långt kvar. Vi kommer att riva upp de två socialdemokratiska grundprinciperna, de två socialdemokratiska lärarutbildningsreformerna . påstod dessutom att röstade för reformen 1985, vilket är helt fel. och röstade mot båda dessa reformer, både 1985 och 2001, därför att vi inte trodde på dem. Det är därför vi nu river upp detta. Det är de båda reformerna som har skapat mycket av problemen, tillsammans med en del andra utbildningspolitiska reformer som har genomförts under er långa regeringstid. Det är de som har skapat de problem som vi nu försöker lösa. Det är närmast komiskt att från Socialdemokraterna försöker anklaga mig för att inte vara för ämneskunskaper. Jag tror att när vi lägger fram förslaget till lärarutbildning kommer kritiken från vänstern att vara att det handlar för mycket om ämneskunskaper och för lite om annat. Jag är helt övertygad om att ni kommer med den kritiken. får ge sig till tåls, liksom alla andra får göra, till dess att vi lägger fram propositionen. påstår rader av saker om vad den nya lärarutbildningen kommer att innehålla. Jag kan bara säga att det vet inte ett dyft om, för det är ännu inte bestämt. Jag har själv inte de slutgiltiga svaren, för beredningen pågår. Jag kommer att redovisa detta för och för när arbetet är klart. 31 (): Jag tycker att det är djupt anmärkningsvärt att utbildningsminister inte har någon som helst åsikt om hur man ska förbättra matematikkunskaperna för svenska elever, att han inte har någon åsikt om en utredning som har lagts fram eller om det är rimligt att man halverar utbildningen för lärare för de yngre barnen i just matematik och för den delen också svenska. Någon uppfattning måste ju finnas. Jag kan förstå att utbildningsministern inte kan redovisa någon proposition i detalj men att inte ha en uppfattning om detta är rimligt eller inte tycker jag är att ta alldeles för lätt på de här problemen. Jag tror som jag har sagt tidigare att man måste satsa väldigt brett. Det handlar om mattecoacher. Det handlar om ämnesdjup även för lärarna för de yngre barnen. Det handlar om att använda IT mer i undervisningen, och det handlar om att faktiskt också få läsa matte på sitt modersmål om man kommer från ett annat land, någonting som har varit emot. Jag tycker som sagt att man absolut inte tar det här på allvar när man inte kan ha en uppfattning om det är rimligt att det ska bli mer eller mindre ämnesdjup för de lärare som ska lära de yngre barnen. Jag tycker som sagt att det är otroligt anmärkningsvärt. 32 Utbildningsminister (): Jag tror att det framgick tio gånger i det senaste inlägget att tycker att det är anmärkningsvärt att jag nu inte redovisar innehållet i den kommande lärarutbildningen. Jag kommer ändå inte att göra det. Jag kommer att göra det när vi lägger fram propositionen. Hela den här regeringens inriktning är att stärka ämneskunskaperna och öka kunskapsresultaten i den svenska skolan. Vi gör upp med decennier av socialdemokratisk flumpolitik på det här området. Det kommer också den nya lärarutbildningsreformen att vara inriktad på. Jag är rätt övertygad om att och hennes allianskamraters kritik när propositionen läggs fram om ett tag kommer att vara att det är för mycket fokus på ämneskunskaper. Men det får vi se då. Är det inte det utan vi blir överens är jag mycket glad, men då är det en ordentlig omsvängning ni har gjort. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2009/10:96 om behovet av ökad vuxenutbildning 33 Utbildningsminister (): har frågat arbetsmarknadsministern hur han tänker agera för att fylla det ökande behovet av tillgång till eftergymnasial utbildning i och i landet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på denna interpellation. Regeringen har sedan den tillträdde konsekvent arbetat för att minska utanförskapet och för att fler människor ska komma i arbete. Särskilt inom utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken har stora satsningar och viktiga reformer genomförts. Som ett svar på den globala kris går igenom genomför regeringen särskilda konjunkturbetingade insatser. Åtgärderna syftar till att samhället kompetensmässigt ska stå väl rustat när konjunkturen åter vänder uppåt. I budgetpropositionen föreslår regeringen även insatser som ska underlätta för vuxna som önskar studera, bland annat genom en höjning av studiemedlen och fribeloppen. har regeringen föreslagit stora satsningar på yrkesutbildning inom såväl vuxenutbildning som yrkeshögskola. Sammantaget har dessa utbildningsområden stärkts eller beräknas att stärkas med drygt 7 000 årsstudie- eller årsplatser , knappt 23 000 platser och knappt 24 000 . Det motsvarar ca , inklusive studiestöd, . Det är också värt att notera att begreppet årsstudieplats ofta i verkligheten rymmer fler än en individ. Min bedömning är att dessa satsningar mycket väl motsvarar de behov som de regionala samordnarna ute i landet har redovisat till regeringen. För att stimulera fler arbetslösa som är att söka en yrkesinriktad utbildning inom gymnasial komvux, det vi kallar för yrkesvux, har möjligheten för arbetslösa att få studiemedel med den högre bidragsnivån tillfälligt ökats . Det högre bidraget utgör av studiemedlets totalbelopp. Vidare har regeringen föreslagit en omfördelning av anvisade medel mellan universitet och högskolor i syfte att möta den ökade efterfrågan som uppstått i vissa regioner samt åstadkomma ett bättre utnyttjande av utbildningsplatser vid universitet och högskolor. I budgetpropositionen föreslår regeringen en tillfällig satsning på 10 000 nya platser på universitet och högskolor . Sammantaget uppgår satsningen till . tillhör en av de högskolor som inte har utnyttjat tilldelade medel och tilldelade platser, vilket innebär att högskolan har möjlighet att erbjuda platser till de studenter som efterfrågar högskolans utbildningar. Arbetsmarknadspolitiken förstärks genom att antalet praktikplatser blir flera. Möjligheten till praktisk kompetensutveckling utökas liksom förstärkt stöd och hjälp att söka arbete. För att bekämpa utanförskapet hos de unga som står längst från arbetsmarknaden föreslår alliansregeringen intensifierade förmedlingsinsatser och fler insatser inom jobbgarantin. Nya insatser inom jobbgarantin inkluderar den nya aktiveringsåtgärden Lyft, start av näringsverksamhet, svenskundervisning för invandrare på deltid och arbetslivsinriktad rehabilitering. Som ett komplement till den utbildning som erbjuds inom jobbgarantin för ungdomar avser regeringen också att införa en extra studiemotiverande insats för arbetslösa ungdomar som inte har avslutat sin grundskole- eller gymnasieutbildning. Detta sker i form av en särskild satsning på utbildningsplatser i folkhögskolan. Jag vill framhålla att regeringen noga följer utvecklingen av varsel och arbetslöshet i olika branscher och i olika delar av landet, bland annat i . Min uppfattning är att ett ökat samarbete och en ökad samverkan mellan utbildningsanordnare, huvudmän och andra aktörer kan bidra till en optimal resursanvändning och därmed ge bättre förutsättningar för såväl omställning för den enskilde som för arbetslivets kompetensförsörjning. 34 (): Inledningsvis vill jag tacka för svaret på min interpellation ställd till utbildningsminister . Behovet är stort av ett ökat utbud av eftergymnasial utbildning, särskilt i den djupa lågkonjunktur landet nu befinner sig i, där många varslas och sägs upp och där vi riskerar att öka antalet långtidsarbetslösa kraftigt. Det är för mig mycket beklagligt att regeringen, med folkpartisten i spetsen, vägrar se och inse behovet av att skapa ökade möjligheter för att ge människor chansen till ett nytt jobb. Utbildningsplatserna är för få. Det är synd att utbildningsminister och tycker att behovet av vuxenutbildning för dem som behöver den insatsen inte är tillräckligt prioriterad. För , där utbildningsnivån är bland den lägsta i landet, och där arbetslösheten slår hårt, är behovet av utbildningsplatser självklart stort. Alla inser det. Utbildningsministern borde också inse det. Utbildningsministern och den övriga regeringen kommer aldrig att lösa de problem som står inför med sänkta löner, lägre skatter för dem som tjänar mest och hårdare tag. behöver fler utbildningsplatser så att människor kan rustas för framtiden. behöver fler utbildningsplatser för att vara ett konkurrenskraftigt län. behöver fler utbildningsplatser för att motverka en brist på rätt utbildad personal den dagen konjunkturen vänder uppåt igen. Arbetslösheten i är skyhög, och ungdomsarbetslösheten är ett fruktansvärt hot mot vårt län. Regeringen följer noga utvecklingen av varsel och arbetslöshet, enligt interpellationssvaret. Med tanke på hur det ser ut tycker jag att det är lite svårt att se och tro på. Tänker utbildningsministern över huvud taget agera för att fylla det ökade behovet av tillgång till eftergymnasial utbildning i och övriga landet? Planeras det nu några nya åtgärder inom området utifrån den situation vi befinner oss i och som vi kommer att gå in i? 35 Utbildningsminister (): Det blir lite lustigt här. väcker en interpellation med en fråga om vad regeringen gör. Jag redovisar att vi inrättar 24 000 nya platser inom yrkesutbildning och yrkeshögskola. Vi inrättar 10 000 nya platser på högskolan. har lediga platser tomma platser. Det är bara att söka för dem som vill. När får ordet upprepar han att vi ingenting gör och undrar vad vi gör. Jag har just sagt att vi har inrättat totalt 34 000 nya platser, och det finns lediga platser i . Det antal platser som landshövdingarna har begärt har länen fått. Vi tillgodoser de behov som de regionala samordnarna har begärt insatser för, det vill säga landshövdingarna. Jag skulle gärna ha sett att den förra regeringen hade inrättat en yrkeshögskola då. Vi gjorde det . Den borgerliga regeringen föreslog yrkeshögskola, men det förslaget revs upp av och när Socialdemokraterna tillträdde 1994. Det blev aldrig någon yrkeshögskola. inrättar vi en yrkeshögskola i . Den byggs ut i precis den takten man klarar av för att upprätthålla kvaliteten. Det är bland annat en eftergymnasial utbildning och yrkeshögskola. Det är viktigt. Vuxenutbildning, högskola och yrkeshögskola byggs ut i en sällan skådad takt just . Högskolan kommer att ha fler platser betalda av staten än i historia. Vad gör ni? Följ med i de beslut själv fattar, så kommer att upptäcka att vi har inrättat många nya platser. Jag utesluter inte det gör vi aldrig från regeringens sida att om situationen förvärras ska vi göra ytterligare insatser. En del tror att vi har nått botten på konjunkturen, andra inte och tror därmed att arbetslösheten ska öka. Men just nu har de insatser gjorts som landshövdingarna, de regionala samordnarna, har begärt, och har tomma platser. Det kan inte vara som syftar på i fråga om att det inte skulle finnas platser för dem som söker. Det är bara att söka. Det finns platser där. Men om detta skulle gå i taket är det en ny situation. Men den senaste rapporten är att det finns lediga platser på . Det beror naturligtvis på att vi har gjort många insatser och byggt ut utbildningarna och annat i en sådan här situation. Jag delar helt slutsatser. I en lågkonjunktur måste samhället bygga ut utbildningssystemen. Det är att rusta individer för framtiden. Det är bättre att utbilda sig än att rulla tummarna. Jag har helt samma grundattityd. Det görs otroligt mycket just , och försök inte stå här och låtsas som att ingenting görs. 36 (): Det låter faktiskt som att utbildningsministern är mycket nöjd med den situation som befinner sig i med tanke på arbetslösheten. Allting är tillräckligt. Så låter det. Regeringen inrättar färre platser än vi socialdemokrater har föreslagit. Många är arbetslösa. Många får inte plats på någon utbildning. Enligt en rapport från Förnybart.nu skulle en satsning på förnybar energi och energieffektivisering i skapa 60 000 nya jobb . Varför vill inte utbildningsministern se detta som en unik möjlighet? Det borde vara så. Varför tar inte regeringen chansen? Varför går skattesänkningar till dem som har, till dem som är rika? Varför går skattesänkning före utbildningsplats för den som är utan arbete och saknar utbildning? Vi socialdemokrater vill göra satsningar som i skulle resultera i 1 475 nya platser inom komvux och utbildningar, yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning med mera jämfört med vad regeringen och utbildningsministern vill göra. Socialdemokraterna har alltså föreslagit 1 475 fler utbildningsplatser än vad regeringen föreslår bara i . Vi snackar framtidstro, utbildningsministern. Socialdemokraterna vill ge människor som hamnar i arbetslöshet en ny chans till arbete. Av interpellationssvaret framgick att regeringen konsekvent arbetar för att minska utanförskapet och att fler människor ska komma i arbete. Min uppfattning är att utanförskapet och arbetslösheten har ökat med en borgerlig regering. Regeringen tittar på. Varför vill utbildningsministern inte genomföra nödvändiga utbildningsinsatser i ? Behovet är stort. Av interpellationssvaret framgick att regeringens satsningar motsvarar de behov som finns. Det nämnde utbildningsministern i sitt inledningsanförande. Jag förstår inte hur man kan göra den bedömningen. Av interpellationssvaret framgick också att regeringen genomför särskilda konjunkturbetingade insatser. Menar man då jobbcoacher? 37 (): Jag hade inte tänkt att gå in i denna interpellationsdebatt, men jag kan inte motstå den eftersom vi ser ett hemskt nöjt statsråd framför oss. Situationen i är följande. Det finns ungefär 16 500 direkt arbetslösa människor. Situationen i är sådan att ungdomsarbetslösheten har exploderat. I sitt svar till pratade ministern om jobbgarantin. Vet utbildningsminister att det är fråga om i aktiva insatser? Hur många ungdomar får adekvat utbildning? har antalet platser ökat, och då verkar det vara frid och fröjd. Varför har inte fått den så efterfrågade yrkesutbildning som är anpassad till den struktur som finns inom metallindustrin? Den blir man nekad. Bra saker har genomförts, till exempel vindenergi i . Varselsamordnarna, landshövdingarna och regionförbundet, har jobbat bra i . De har gjort strålande insatser och bra analyser. Varför är det så att de ska stå som bank? har tillsammans med kommit fram till att det måste ordnas folkhögskoleplatser för att hjälpa dem med de svagaste utbildningsbakgrunderna. Men då måste de lägga upp , det vill säga agera bank och låna dem det. Varför kan inte staten tillse detta? Det är ett enkelt krav från varselsamordnarna. är i en speciell situation. Det handlar i och för sig om hela landet, men det handlar också om lite ödmjukhet från . Han säger att det är en svår situation och att de gör vad de kan. Men varför väljer , ansvarig utbildningsminister, att sänka skatterna i stället? Det finns enorma utbildningsbehov också inom den offentliga sidan. Men måste man säga upp folk. 30 000 människor har fått lämna sina jobb inom kommuner och landsting i för att det är brist på resurser. Ändå väljer denna regering att sänka skatterna. Det är där som spetsen är. Man kan välja att investera i kunskap och människor så att människor kan växa och så att man kan få en bättre konkurrenskraft. Men vad har den här regeringen gjort? Mina kamrater inom IF-Metall i på och på fick välja mellan att gå ned i lön eller att bli avskedade. Men regeringen gjorde ingenting. Regeringen har inte ens föreslagit att man kan gå in och göra en överenskommelse mellan anställda, företag och stat om att använda när det finns mindre att göra för att de anställda ska kunna kompetensutvecklas. Nej, det har man inte gjort. Det var detta som gjorde att jag blev irriterad när jag lyssnade. Det fanns inte ett uns ödmjukhet. Situationen är svår ja. Ungdomsarbetslösheten rasar ja. Regeringen har satsat på jobbcoacher. Det har vi sett resultatet av. Det har varit både det ena och det andra med det. Vi har också varselsamordnare som har gjort ett bra arbete. Men de är tvungna att gå ut och låna pengar till det. Staten hjälper inte till i tillräcklig omfattning. Det är mycket bra som är gjort, . Det kan vi hålla med om. Men det är mycket som kvarstår. Då är det väl bättre att satsa på utbildning än på skattesänkningar? 38 Utbildningsminister (): Jag ser fram emot att ni tänker gå till val på att höja dessa skatter med 80 miljarder som vi har sänkt. Vi får väl se. Det brukar dröja några månader, sedan accepterar ni i efterhand alla skattesänkningar. Det är lätt att stå här och vara styv i korken. Vi tror inte att höjda skatter är det som behöver i en sådan här krissituation. Jag har inte hört en enda ekonom påstå att det är bra att höja skatterna just i en lågkonjunktur. Det är precis tvärtom. Det är stimulanser som behövs. Jag tror därför att ni är ute på helt fel spår om ni tror att ni ska lösa krisen genom att höja skatterna. Men det låter på interpellanten och på meddebattören som om det skulle vara den svenska borgerliga regeringens fel att världen befinner sig i en djup lågkonjunktur. Det är möjligt att ni kan säga det till varandra på era partimöten. Men den internationella lågkonjunkturen finns över hela världen. Den slår naturligtvis hårt mot . Så är det. Det som ett land som kan göra är att värja sig så gott det går i en sådan här situation. En diskussion om vilka medel och vilka metoder som man ska använda är naturligtvis en diskussion som bör föras här i . Jag välkomnar därför diskussionen. Men jag tror inte att det är så många åtminstone inte någon som begriper sig på detta som på fullt allvar tror eller rekommenderar att höjda skatter just nu skulle vara rätt åtgärd. Däremot måste man i en sådan här situation naturligtvis vidta kompensatoriska åtgärder från samhällets sida för de människor som för tillfället ställs utan sysselsättning och utan försörjning. Då är det bättre att människor utbildar sig än att de bara är passiva och går och tar emot bidrag. Så är det. Det är därför som vi har byggt ut med 34 000 platser inom det reguljära utbildningsväsendet, med 24 000 platser inom olika typer av vuxenutbildning och med 10 000 platser på högskolan. Ni påstår att situationen i skulle vara extra dramatisk. Jag är helt medveten om industriella struktur, men jag vill bara påpeka att det finns lediga platser på . Ni anklagar mig för att inte inrätta fler platser, men jag är helt öppen för att göra det den dagen som de som redan finns används. Men det finns lediga platser på . Det är trots allt en viktig bakgrund till de beslut som vi har fattat. Diskussionen här vidgades i andra omgången till att handla om allt möjligt. Men jag tycker att vi ändå ska hålla oss till det som interpellationen handlar om, nämligen yrkesutbildning och vuxenutbildning som är mycket viktiga för framtiden. För min del handlar det just nu inte bara om krisbekämpning. För min del handlar denna diskussion om en långsiktig inriktning av utbildningsväsendet. Vårt utbildningsväsen har varit alltför ensidigt inriktat på enbart teoretiska och akademiska studier. Vi behöver ha yrkesutbildningar av god kvalitet, både i gymnasieskolan och i vuxenutbildningen. Det är en viktig omläggning som denna regering nu gör. Vi inrättar yrkesvux inom vuxenutbildningen. Vi inrättar lärlingsutbildningar, något som i första hand Socialdemokraterna och LO har blockerat . Vi inrättar en särskild yrkeshögskola. Det är något som Socialdemokraterna under och sade absolut nej till . Det är därför som den inrättas nu och inte då. Hade den varit inrättad sedan ett tag tillbaka hade vi stått bättre rustade. Men vi gör det . Om man skalar bort den rent partipolitiska retoriken som mina motdebattörer här använder tycker jag att den inriktning som ni har på mer yrkesutbildning är helt riktig, och jag välkomnar den omorienteringen från ert parti om detta. Alla vill inte bli akademiker. Vi måste också ha bra yrkesutbildningar i vårt land, och det håller vi nu på att bygga upp i . Om vi kan vara överens om att vi, oavsett vem som styr , ska satsa på yrkeshögskolor, på lärlingsutbildningar och på yrkesvux så har vi nått en bra bit framåt. Vi måste också ha ännu fler platser i lågkonjunktur än i högkonjunktur. Det är precis det som vi gör nu när vi nu bygger ut med 34 000 platser. Det är konjunkturbetingat, . Du frågade vad som är konjunkturbetingat. Att vi bygger ut med 34 000 platser just nu är konjunkturbetingat. Alla dessa platser ska inte vara kvar när vi återigen har en högkonjunktur. 39 (): Regeringen och utbildningsministern inledde mandatperioden med kraftiga minskningar i fråga om vuxenutbildning. När regeringen sedan alldeles för sent insåg att man höll på att skapa en jobbkris utan motstycke då lade man till några platser inom vuxenutbildningen och kallade det för en riktig storsatsning. Regeringen måste ta ansvar för och vår framtid. Man kan inte stoppa huvudet i sanden och hoppas att det blåser klart, utan man måste agera också. Jag vill säga följande till utbildningsministern: Det är nu som människor ska förbereda sig för kommande jobb. Det är nu som vi ska rusta för framtiden. Det är nu som utbildning, framtidstro och visioner behövs som allra mest. Jag har inte fått något riktigt svar på hur utbildningsministern ska tillgodose det ökade behovet av utbildningsplatser i framöver. Men jag tyckte att det var lite positivt, även om han pratar mest om högskolan. Jag upplever att regeringen är helt nöjd med den situation som råder, och det gör mig lite förbryllad. Avslutningsvis: Jag vill gärna att utbildningsministern utvecklar resonemanget när det gäller den jobbcoachsatsning som har gjorts. 40 (): Jag ska inte föra fram någon speciell retorik till ministern. Men jag konstaterar att så fort vi säger att ni väljer att sänka skatterna kraftigt med lånade pengar kallar ni oss för skattehöjare. Tänk om vi åtminstone kunde vara överens om att den sista skattesänkningen som ska ske inte genomförs. Jag är helt övertygad om att befolkning, åtminstone majoriteten, skulle vara nöjd om vi i stället sade följande: Vi genomför inte den sista skattesänkningen. Vi använder i stället dessa pengar för att göra det möjligt för fler ungdomar att klara sig och utvecklas i dessa svåra tider. Vi gör det möjligt för fler arbetslösa att ta del av god utbildning. Vi gör det möjligt för företagen att kompetensutveckla sin personal. Jag pratar inte om skattehöjningar. Jag pratar om att man ska ge sjutton i att genomföra den sista skattesänkningen på . Men det är regeringens recept. Vi vill göra till möjligheternas land. Vi vill göra det tillsammans med andra därför att vi vet att de flesta ställer upp på det. Pratar vi om skattehöjningar säger svenska folket: Det är bra, om vi vet att pengarna går till goda saker.