prot · GW09103 · 2009-04-21 00:00:00 — Vi har de gröna certifikaten, en lösning som när jag diskuterar den i Ekofinsammanhang ofta lyfts fram som ett effektivt och väl fungerande sätt att bidra till ökade vindkraftsinvesteringar. Vi har nedsatt fastighetsskatt för vindkraftsverk, och vi har därtill en miljöbonus. Det är alltså ett brett batteri av åtgärder för att ge starka ekonomiska incitament för utbyggnad av vindkraften. Vi har det på plats, och det kommer att ha effekt , det är jag övertygad om, särskilt som vi kommer att få förändringar och översyn när det gäller planeringsbestämmelser kring vindkraftverk. Detta tycker jag att vi ska glädjas åt. Det vore fantastiskt om vi om 10, 15, till betydande del kunde ha vår energiförsörjning från en så utomordentlig, förnybar energikälla som jordrotation. Då kommer vi till frågeställningen om kooperativa föreningar. Jag kan inte annat än att säga att jag delar syn. Det är rimligt att vi tar ut skatt . Jag är inte någon anhängare av omfattande beskattning, men jag är definitivt anhängare av att vi ska ta ut skatt av de näringar och verksamheter som bedrivs i . Kooperativa ekonomiska föreningar är enkelt beskattade. De kan göra avdrag för utdelningen. Då kan man ställa sig frågan: Varför är det så? Jo, det är därför att man har fört resonemanget att kooperativa föreningar inte drivs i vinstintresse. Därmed uppstår ett allvarligt bekymmer i resonemang. Det är alltså inte så att om man investerar pengar i en kooperativ förening ska man inte ha samma avkastning som man har på en investering i ett aktiebolag. En del av själva idén med särbeskattning är att vi har antagit att dessa bolag inte drivs i vinstintresse. Det blir naturligtvis orimligt att säga att vi ska ha ett avkastningskrav som vi ska ha kompensation för därför att vi har investerat kapital. Har man det resonemanget ska verksamheten i övrigt beskattas som övrig näringsverksamhet, och ska vi inte ha enkelbeskattning utan dubbelbeskattning. Följaktligen måste vi ha en uttagsbeskattning. Man ska inte kunna ta ut nyttigheter ur ett bolag utan att betala skatt för detta. Vi ska inte missgynna kontant lön. Kontantlöneprincipen bör vara grundläggande för skattesystemet. Vi ska också komma ihåg att det i alla sammanhang finns starka särintressen i skattepolitiken. Det finns grupper som vill undkomma skatter eller skaffa sig förmåner som gör att de kan få en ekonomisk . Detta gäller naturligtvis på alla områden. Jag tycker att det är viktigt att vi som politiker är medvetna om att det finns grupper som försöker tillskansa sig en väldigt låg beskattning. 107 PER (): Jag kan börja med att konstatera att himmel ligger väldigt lågt om han tycker att skatter är uppe i himlen. Jag tycker också att det är olyckligt när man här försöker måla upp en bild av att vindkraftskooperativ inte betalar några skatter. Det är långt från sanningen. De är beskattade, även om man kallar dem enkelbeskattade. Men precis som för all annan el betalar man energiskatt, elcertifikatsavgift och moms även för vindkraftsproducerad el. Självklart betalar alltså även vindkraftkooperativ skatt. Jag tycker att mina motdebattörer kommer med konstiga jämförelser. Det måste göras rimliga jämförelser. Om jag väljer att bygga ett eget vindkraftverk på gården är det ingen som kräver att jag ska betala någon uttagsskatt för den el som levereras till mitt eget hem. Men om jag däremot väljer att gå samman med några grannar och tillsammans med dem startar ett kooperativ och driver ett vindkraftverk och använder elen därifrån, då ska vi helt plötsligt beskattas för elkonsumtionen. Jag skulle vilja att finansministern förklarar för mig varför delägande i vindkraftverk ska missgynnas i jämförelse med helägande i vindkraftverk. Var ligger rimligheten i det? För två liberala själar som finansministern och mig borde det väl vara så att det är upp till den enskilda individen själv att välja om man vill producera elkraft på egen hand eller om man vill göra det tillsammans med andra och att staten inte ska lägga sig i den frågeställningen? Problemet och dilemmat som jag ser är att om regeringen väljer att inte ändra regelverken kommer frågan antagligen att dras i långbänk. beslut riskerar att överklagas i domstol. Om slår till med en uttagsskatt inkomster kommer besked om det att komma när deklarationerna har granskats. Därefter kan det bli med överklaganden innan det blir klargjort hur lagstiftningen egentligen ska tolkas. Risken är då överhängande att utbyggnaden av andelsbaserad vindkraft kommer att gå i stå under hela denna långa period om inte några politiska klargöranden kommer . Jag vill också påpeka att just i detta läge när vi är inne i en djup finanskris är denna uttagsskatts effekter extra olyckliga. målar upp en bild av att vindkraftsbranschen blomstrar och att det kommer att ske enorma investeringar. Det är inte de signaler som jag får. Vi ser att det är svårt att få loss kapital för att göra stora investeringar i förnybar energi på grund av att vi har en finanskris. Men just där är kapitaltillskottet från andelsägare, privatpersoner som vill gå in i ett kooperativ, en nisch där det fortfarande finns vilja kvar att tillföra kapital. Då är frågan: Varför ska man stoppa flödet av privat kapital till vindkraft mitt under en finanskris där just kapital är en bristvara? Borde man inte snarare gynna och underlätta detta? Jag vill hävda att reglerna för uttagsbeskattning bryter mot regeringens egna ambitioner om att öka vindkraftsproduktionen i kraftigt. Jag tycker att det är oförståeligt hur man med ena handen kan planera för ökad vindkraft, medan man med den andra handen försämrar och faktiskt förstör förutsättningarna för samma vindkraft. De människor som är villiga att ta en ekonomisk risk och ligga ute med för att också förbättra miljön borde väl tackas och hjälpas i stället för att motarbetas som nu gör på ett sätt som tydligen regeringen ställer sig bakom? Kan finansministern åtminstone tänka sig att följa denna fråga noggrant och att förbereda sig för att göra eventuella förändringar om det visar sig att vindkraftsutvecklingen inom vindkraftskooperativen nu kommer att tvärdö? 108 (): Jag är den förste att ha en positiv syn på kooperativ som företeelse. När vi diskuterar eventuella undantag är det förmodligen mer till skada än till nytta. Men jag skulle ändå vilja redogöra för situationen för exempelvis ett vindkraftskooperativ. Samtliga, oavsett om det är kooperativ, ekonomiska föreningar eller aktiebolag, får betala en energiskatt på . De får betala en elcertifikatsavgift på , och man får givetvis också betala mervärdesskatten på . Har man en produktionskostnad på och marknadspriset är ska man alltså betala en uttagsskatt på . Denna uttagsskatt är minus en formel vad gäller statsskuldsräntan och så vidare. Men det gör i storleksordningen . Man hamnar alltså på en jämförelsesumma på mot marknadspriset på . Det är alltså trots allt billigare . Jag tycker ändå att det är rimligt att man även för denna typ av verksamheter betalar skatt åtminstone en gång. Det är egentligen det som vi talar om, medan bolag, aktiebolag och ekonomiska föreningar får betala två gånger. Därför håller jag med om finansministerns skrivning i slutet av sitt svar, nämligen att det utifrån den information som finns tillgänglig är detta som gäller. 109 Finansminister (): Låt oss börja med frågeställningen om var himlen ligger. Det har sysselsatt människor. vill höja skatten på koldioxid med 25 miljarder i samlade skattehöjningar. Därtill säger man nej till de åtgärder som vi vidtar för att minska koldioxidutsläppen och vill så att säga föra hem sju och av dessa åtgärder. Ska vi göra det med det mest effektiva instrumentet som med stor sannolikhet är koldioxidskatten får vi ett bensinpris på . Det är klart att det är väldigt högt. Jag tycker att det vore att ta i utöver vad som är rim och reson. Sedan kommer vi naturligtvis gradvis i olika steg att behöva göra höjningar av koldioxidskatten. Det är jag övertygad om. Vi kommer att ha mer beskattning på koldioxid än vad vi har . Men när det ska göras och när hushållen har råd med det ska vi väl ta i den takt som konjunkturen och den ekonomiska utvecklingen ger grund för. Låt oss ta jämförelsen med de kooperativa verksamheterna. När man driver en näringsverksamhet, oavsett i vilken form det görs, är det centralt att vi har kontroll på vilka uttag ur verksamheten som görs därför att vi ska ha kontantlöneprincipen som grund för hur vi beskattar. Vi ska beskatta vinster och löner på ett sådant sätt att man inte tar ut förmåner i sin verksamhet oavsett om det är fråga om produkter, bilar, egen konsumtion, resor och vad man nu kan pula in i bokföringen i olika sammanhang. Det är centralt att vi håller ordning på detta så att vi har struktur i skattesystemet där uttagsbeskattning sker. Sedan har vi frågeställningen om enkelbeskattning. Kooperativa föreningar får göra avdrag när de betalar ut ersättning. De får göra det på utdelning så länge den står i proportion till insatsen, och de får göra det för laginsatser. Det betyder att de är enkelbeskattade. Beskattningen sker i detta sammanhang vid uttagsbeskattning. Tar man bort den har vi gått från dubbelbeskattning i normal näringsverksamhet till ingen beskattning. Det är inte rimligt med ingen beskattning. Det rimliga är att vi har ett väl fungerande skattesystem och att näringar bär sina delar av bördorna. Ska vi då noggrant följa detta och fundera på utbyggnaden av vindkraft i ? Det ska vi absolut göra. Jag tycker att det är en självklarhet att vi noga följer det. Vi har högt satta ambitioner från den här regeringen att förstärka de förnybara inslagen i vår energiförsörjning. Återigen är det många instrument som kan spela en viktig roll där. Även om vi inte ska till himlen tillsammans finns det naturligtvis skäl att i detta sammanhang titta också på en CO2-beskattning. Vi har de gröna certifikaten som är en viktig del av detta. Vi har fastighetsskatten. Det är alltså alldeles självklart att vi mycket noggrant ska följa frågeställningen. Vill vi ha ett starkt tredje förnybart ben i energiförsörjningen måste vi noggrant följa utvecklingen för att säkra att detta ben också kommer till stånd. 110 PER (): När det gäller himlens belägenhet tycker jag att finansministern borde lyssna på sin kollega som konstaterar att om vi inte gör insatser , och dessutom kraftfulla insatser, kommer de kostnader som vi alla kommer att råka ut för att verkligen hamna uppe i himlen. Då ligger den himlen långt över de kostnader som finansministern pratar om att förespråkar. Jag beklagar att det från finansministerns sida inte finns någon förståelse för nödvändigheten av att ändra dessa skatteregler. Jag önskar att finansministern skulle följa just effekten av uttagsskatten, inte vindkraftsmarknaden totalt sett. Det är effekterna på den kooperativa vindkraften som bör följas noggrant, att analysera ifall de effekter som en sådan här beskattning kan få är rimliga. Det skulle jag verkligen önska att regeringen och finansministern gjorde. Jag tycker fortfarande att den rimliga jämförelsen är mellan att jag bygger ett vindkraftverk på min egen tomt och använder elen från den och att jag väljer att tillsammans med några grannar bygga ett vindkraftverk och använda elen från den. Jag kan inte se att det skulle finnas någon stor skillnad i hur staten ser på det förfarandet. Därmed tycker jag att det också är rimligt att inte ta ut en extraskatt om några väljer att producera el tillsammans i stället för att göra det var och en för sig. Det är tråkigt att man från regeringens sida uppenbarligen inte väljer att prioritera vindkraftsutbyggnaden på det sätt som den förtjänar. Vi vet att den ekonomiska kris som vi har kommer att lägga krokben för investeringar i bland annat förnybar energiteknik, och i det läget skulle jag verkligen önska att man tydligt kunde markera att det inte är ett bra läge att börja ta ut en skatt på vindkraft som inte tagits ut. Därför önskar jag att regeringen kunde agera och se till att reglerna ändras så att man får möjligheter att bedriva vindkraftskooperativ på rimliga villkor. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2008/09:400 om statens budgetunderskott 111 Finansminister (): har i sin interpellation ställt tre frågor: 1.Vad är regeringens senaste bedömning av vad det statliga underskottet kommer att bli 2009 och 2010? 2.Vilka myndigheter kommer att behöva låna pengar för att klara sin verksamhet ? 3.Har regeringen för avsikt att vidta åtgärder för att hålla tillbaka den statliga kostnadsutvecklingen, och vilka åtgärder kommer i så fall att föreslås? En utgångspunkt för regeringens ekonomiska politik är att värna ordning och reda i de offentliga finanserna. Oavsett konjunkturläge är det viktigt att inte frångå denna princip. Vi befinner oss nu i ett läge med en nedgång i svensk och internationell ekonomi av sällan skådad styrka. Enligt kommissionens prognos väntas EU-ländernas bnp falla med . väntas budgetunderskottet bli av bnp i , i , i och i . är en liten öppen ekonomi och den realekonomiska och finansiella kris som drabbat omvärlden påverkar självklart även oss. I den ekonomiska vårproposition som överlämnades till bedöms statens budgetsaldo och till minus 182 respektive minus . Myndigheternas resursbehov och kostnadsutveckling följs noga inom . har regeringen bland annat föreslagit att och Arbetsförmedlingen tillförs extra resurser. Regeringens samlade bedömning utifrån det finanspolitiska ramverket och med beaktande av osäkerheten i bedömningen och riskbilden är att utrymmet för permanenta ofinansierade reformer är starkt begränsat. Det går dock inte att utesluta att ytterligare stabiliseringspolitiska åtgärder kan bli nödvändiga. Risken för att upplåningsbehovet ökar ytterligare är markant framöver bland annat på grund av eventuella infrianden av stora garantier riktade mot den finansiella sektorn. Regeringen följer utvecklingen noga och kommer kontinuerligt att ompröva behovet av eventuella ytterligare temporära åtgärder med anledning av konjunkturnedgången. 112 (): Jag tackar för svaret på de tre frågor jag har ställt. Den första frågan handlar om prognos när det gäller det statliga budgetunderskottet. Enligt svaret kommer det att vara och . Det finns en klar nackdel med att väntar så länge med att lämna sina svar på interpellationer. De som det normalt ska ta brukar överträda med bred marginal. I det här fallet kan man säga att det straffat sig för nu har prognoserna blivit ännu sämre än om hade lämnat ett snabbare svar. lämnade ett material till . , , ett kvartal, har prognosen i stort sett fördubblats från siffror till dagens ungefär 300 miljarder . Det är en aktningsvärt brant kurva nedåt vad gäller budgetunderskottet. Därmed är den första frågan klarlagd. Min andra fråga gällde om finansministern kunde redovisa vilka myndigheter som måste låna pengar för att klara sin verksamhet under innevarande år. Frågan är ställd mot bakgrund av att ett flertal myndigheter numera har betydande problem. Några kör uppenbarligen sin verksamhet helt på kredit. är ett mycket tydligt sådant exempel. Om räknar med ett underskott på närmare 1 miljard är de 150 miljonerna i tilläggsbudgeten bara en droppe i havet och kommer inte att rätta till situationen. Jag konstaterar, , att jag inte fått svar på frågan. Jag har frågat vilka myndigheter som kommer att behöva låna pengar, det vill säga få krediter för att klara sin ekonomi . Det svaret finns inte i skrivna och här upplästa svar. Jag ber därför finansministern att tänka en gång till och lämna en redovisning av vilka myndigheter som fått löfte i regleringsbrev eller kommer att få löfte om krediter. Där är svaret ännu icke redovisat, . På den tredje frågan, om finansministern har för avsikt att vidta åtgärder för att hålla tillbaka den statliga kostnadsutvecklingen, säger finansministern ja, kanske. Det preciseras dock inte vilka dessa är. Det sägs att det kan bli aktuellt med stabiliseringspolitiska åtgärder. Då är min nästa fråga: Vilka tänker finansministern på? Är det skattefrågor, kostnadsindragningar eller vilken typ av insatser kan finansministern tänka sig ? Han medger att det kan behövas någon form av stabiliseringspolitiska åtgärder. Jag har framför mig en artikel i från där tror sig klara vallöfte; det är rubriken på artikeln. I den säger : Vi ska kunna lägga en reformbudget . Det har vi goda förutsättningar att klara av om vi agerar ansvarsfullt och försiktigt. Och fortsätter: Min bedömning är vi klarar av att genomföra i stort sett alla de vallöften som kostar pengar. Min fråga så här efter dessa påståenden är: Gäller det fortfarande när budgetunderskottet visar sig vara dubbelt så stort som det var när löftet gavs? Det skulle vara intressant att få en reaktion på det eftersom verkligheten har förändrats radikalt. Det är mer i budgetunderskott . Är Borgs vallöfte devalverat i motsvarande mån med tanke på att det gavs och vi nu är inne ? Det återstår alltså att få svar på min andra fråga, vilka statliga myndigheter som fått krediter, kommer att behöva krediter, kommer att utnyttja krediter, och vilken volym det handlar om. Min tredje fråga var vilka typer av stabiliseringspolitiska åtgärder funderar på och när han har för avsikt att återkomma. 113 Finansminister (): Jag får beklaga att arbetsbörda, reseschema och annat gjort att jag varit sen med att ge svar till . Det är naturligtvis alltid att beklaga när så blir fallet, men tyvärr är situationen ibland sådan, inte minst på , att tidsschemat är pressat. Jag får som sagt beklaga detta. Vår bedömning är att finanspolitiken är väl avvägd. Vi har alltså en betydande försämring. Det är en försvagning på 123 miljarder som inträffat på skattesidan sedan vi presenterade vår bedömning för . Hur kan vi då hävda att finanspolitiken är väl avvägd? Det är för att budgetpolitiken inte ska vara sådan att vi uppvisar överskott. Vi ska inte ha 1 procents överskott eftersom vi har stora svängningar i konjunkturen, arbetslösheten går upp och arbetslösheten går ned. Då är tanken att vi över konjunkturen ska uppnå våra mål på för överskottet. Det är vår bedömning att vi när vi börjar närma oss en situation där resursutnyttjandet åter stiger också kommer tillbaka till ett överskott. Vi har även vi nu kan bedöma överskott i det strukturella sparandet, alltså när vi försöker justera sparandet för konjunkturläget. Jag vill inte ge intrycket av att jag tar lätt på att vi har fått en allvarlig försämring av de offentliga finanserna. Det har framtvingat en utomordentligt hård prioritering av regeringens olika viktiga åtgärder. Varför är det så? Jo, därför att kommer att gå in i framtida lågkonjunkturer. Det är min skyldighet att göra mitt yttersta för att vi vid nästa lågkonjunktur ska ha betydande överskott som gör att de automatiska stabilisatorerna kan verka. Det faktum att offentliga finanser nu försvagas på grund av konjunkturen är inte ett svaghetstecken för . Det är en styrka. Vi har starka automatiska stabilisatorer. Det är så vårt skattesystem fungerar. Det är så vårt trygghetssystem fungerar. Det är så vi vill att det ska fungera också , och jag tror mig vara övertygad om att och jag i grunden är överens om det. Låt oss också komma ihåg att långsiktig uthållighet i våra offentliga finanser är avgörande för att vi nu tar oss tillbaka till god ordning. Om vi går in i nästa lågkonjunktur och får en sedvanlig försvagning i en situation när vi ännu inte har kommit tillbaka till stora överskott så får vi bekymmer. måste prövningen alltså ske med stor nogsamhet. Jag ska svara på ena fråga om vad som ytterligare bör övervägas. Sedan ska jag återkomma i mitt nästa inlägg till frågan om myndigheterna. Vad är det då för ytterligare åtgärder vi har anledning att överväga? I första hand skulle jag säga att vi måste ha säkerhetsmarginaler för att de automatiska stabilisatorerna också framöver ska kunna fungera. När nu har kallat sin regering till sitt första regeringssammanträde möts statsråden av att få gå hem och gå igenom vilka nedskärningar och skattehöjningar som kan genomföras. I flera av våra grannländer sitter man i en sådan situation. Låt oss göra vårt yttersta för att vi ska slippa det! Låt oss se till att vi har resurser för arbetsmarknadspolitiken och för de trygghetssystem som vi har i det svenska systemet! Jag är övertygad om att arbetsmarknadspolitik i den typ av konjunkturläge vi nu har att arbeta med är den förmodligen allra mest effektiva åtgärden för att dämpa de negativa konsekvenserna. ska vi naturligtvis titta på hur läget ser ut och vilka övriga överväganden som ska göras. Men prioriteringen är vi överens om inom regeringen. Vi ska vidta de åtgärder som har störst effekt för att dämpa nedgången, som har störst betydelse för att hindra att arbetslösheten biter sig fast. Det är det som har gjort att vi sedan budgeten tillfört enorma resurser till Arbetsförmedlingen och a-kassorna. Det är de bästa åtgärder vi har att vidta i det sammanhanget. Detta ska vi naturligtvis också se till att vi har resurser för att göra i nästa skede om det blir så att läget förvärras och det behövs ytterligare åtgärder. Låt mig sedan återkomma till andra fråga i mitt nästa inlägg. 114 (): Det ska bli intressant att lyssna till nästa inlägg, där han ska kommentera min fråga nummer två om krediter till myndigheterna. Detta återfinns inte alls i svaret. Min interpellation handlar om det statliga budgetunderskottet. Jag har inte i första hand diskuterat de offentliga finanserna. Jag har ingen annan uppfattning än att de självfallet varierar med konjunkturutvecklingen. Vi kan där bära underskott under sämre tider för att i stället jobba upp ett överskott under bättre tider. Det handlar om att vi på över en konjunkturcykel ska ha ett överskott. Men det är inte det jag har diskuterat i min interpellation. Den handlar om budgetunderskottet. Ungefär som sade att det kommer att bli ett underskott på 95 miljarder skrev i den här artikeln i att han räknade med att man ändå skulle kunna hålla en reformbudget. säger att underskottet inte blir 95 miljarder, utan 182 miljarder. Det är i stort sett dubbelt upp. Min fråga är om står fast vid sina löften om att det ändå kan bli en reformbudget när underskottet har fördubblats. talar jag om statsfinanserna, inte om de offentliga finanserna. Det återstår att konstatera att säger i sitt svar att det nu handlar om ofinansierade reformer. Jag och flera andra socialdemokratiska riksdagsledamöter har i den här talarstolen för både ett och sagt till att han lånar till skattesänkningar. Det handlar om att lånar till varenda reform. Han skriver det till och med i svaret. handlar det om ofinansierade reformer. Frågan återstår: Ska fortsätta med ofinansierade reformer i ett läge där budgetunderskottet på bara ett kvartal har fördubblats? Att tala om de automatiska stabilisatorerna är lätt i ett läge där de flesta inte vet vad det handlar om. Det handlar om a-kassa. Det handlar i mycket stor utsträckning om att försöker lägga ut en dimridå och säga att han satsar på arbetsmarknadspolitik. Sanningen är att inte satsar ett dugg på arbetsmarknadspolitiken. tvingas betala ut mer i a-kassa när fler och fler människor blir arbetslösa. Det är nästan uppseendeväckande att det i tilläggsbudget finns en post som heter Arbetsmarknadspolitiska program där det står minus . Han minskar till och med pengarna till de arbetsmarknadspolitiska programmen med . Det häpnadsväckande är att pengarna tydligen ska användas som delfinansiering för att öka statistiken i arbetskraftsundersökningar om de arbetslösa. Tydligen har statistiken blivit så betungande. Det är så många arbetslösa att man tvingas ta från de arbetsmarknadspolitiska programmen och lägga över till statistiken. Men någon satsning på arbetsmarknadspolitiken är det inte. De automatiska stabilisatorerna, som ekonomen älskar att tala om, handlar om att ju fler människor som blir arbetslösa, desto mer kostar arbetslösheten.