prot · GW0992 · 2009-03-26 00:00:00 — Jag lämnar bostadsbeskattningen. Jag tror aldrig att vi kommer att få uppleva någonting liknande som den skenande beskattning av vanliga människors boende som vi upplevde där. Det andra jag skulle vilja tala om är skattefusket, också på de här områdena. Det diskuteras ju nu mycket om de 133 miljarderna och vad det är för någonting. Ja, ibland kan man få intrycket att alla dessa 133 miljarder uppstod , då det var regeringsskifte. Men så är det ju inte. Jag tycker att vi alla ska vara besjälade av att begränsa de här skattefelen och det här skattefusket, men jag ogillar det höga tonläge som ibland förekommer från oppositionen, som om inte deras skattepolitik, före , åtminstone delvis skulle ha bidragit till det här. ser vi olika exempel på hur hög etik och moral kan vara. Jag tror för min del att det allvarligaste när det gäller skattefel eller skattefiffel är det moraliska haveri som det här representerar, därför att det hotar dem som är ärliga människor. Det är det som är det verkligt bekymmersamma med skattefelen, inte i första hand att staten går miste om ett antal miljarder. Det är det moraliska haveriet som de här 133 miljarderna representerar, och vi har alla, från alla partier, skyldighet att se till att minska det haveriet. Jag ska säga lite om de allmänna skatteprinciperna. De finns egentligen väl formulerade på s. 10 och 11 i det här betänkandet, som åhörarna rekommenderas att läsa i den mån de inte har gjort det redan. Jag ska läsa innantill: En av skattesystemets grundpelare är principen om likformig beskattning. Detta innebär i princip att beskattningen inom varje skatteslag ska vara enhetlig och utan undantag. En likformighetsprincip ligger till grund för den jämförelsenorm som används för att avgöra bl.a. i vad mån skatteregler innebär ett samhälleligt stöd till företag och hushåll som redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Sedan diskuteras mera om denna likformighetsprincip. Jag tror för min del att om det är någonting som vi kan fundera på är det om likformighetsprincipen fungerade väl tidigare också. Jag säger inte att den är perfekt nu heller, men enligt mitt förmenande var det så många undantag från den här principen att det blev en del i det haveri som jag har talat om tidigare, nämligen att man sökte sig alla möjligheter att komma förbi den likformighetsprincip som vi alla ställer upp bakom. De fem skatteprinciper som vägleder den här regeringens skattepolitik finns väl redovisade på s. 5. Skattereglerna ska utformas så att de kan finansiera de offentliga utgifterna på ett hållbart sätt, det som väl talade om i sitt första inlägg. De ska vara generella. Existerande särregler ska alltid prövas. De ska vara förenliga med ett rättsligt EG-perspektiv. Det var uppe i en annan debatt här, och ondgjorde sig över att vissa skatteregler när det gäller hushållsnära tjänster kanske inte överensstämmer exakt. Bland annat gäller det att få göra avdrag i andra länder. Det har jag sagt ofta: Detta är inte i överensstämmelse med syftet med den här reformen, men det är en följd av att vi är anslutna till EU. Jag tycker inte att man ska vifta bort det och säga att det är någonting som vi absolut ville ha, för det var inte själva syftet med reformen. Det är en effekt av att vi ska ha ett enhetligt skattesystem där vi inte kan bortse ifrån att vi också är en del av Europeiska unionen. Om vi hade fått göra detta hade den här regeringen inte lagt in att man ska kunna göra avdrag för städning på Riva del eller några andra orter. Vidare ska beskattningen ske i nära anslutning till inkomsttillfället. Jag tror att det är väldigt viktigt att uppskjuten beskattning ska undvikas, för det är också en grund för fiffel och båg. Vidare ska arbetet med att förenkla skattereglerna drivas vidare. Jag tycker att det är viktigt att vi håller oss till dessa principer. När jag går igenom utskottsbetänkandet finns det väldigt många motioner med goda ambitioner, men de strider nästan allihop mot just den här principen om att vi ska undvika särregler. Det finns dock en motion av en socialdemokrat som jag tycker är väldigt intressant. Det är motion 361 av , där han rekommenderar att man ska kunna ha preliminärskatteavdrag också vid aktieförsäljningar. Det tycker jag är ett förslag som man kan överväga i positiv anda. Vi har det redan på ränteinkomster. Om det skulle kunna göras frivilligt tror jag att det skulle befria väldigt många människor från bekymmer med taxeringen och värderingen av aktier. Jag tycker att det ligger mycket i det, och om det kommer upp igen ska jag försöka arbeta för att den delen utreds. Jag tror att det är en plåga för väldigt många människor att man ska försöka värdera aktier fram och tillbaka när det finns andra möjligheter till detta. Man kunde lika gärna göra preliminärskatteavdraget direkt så skulle man slippa ifrån det där. Allra sist vill jag säga två saker. En av de viktigaste sakerna som jag var inne på tidigare är att vi får klart med att kan göra oannonserade besök hos företag för att klara ut om det förekommer skattefiffel. Det är i som har drivit detta väldigt häftigt, och jag tycker att det är mycket bra. Jag har en allra sista fråga, fru talman. Den riktar sig till , eftersom han är företrädare för Socialdemokraterna. Men den riktar sig också till skatteutskottets värderade vice ordförande . Jag har ställt frågan så , men jag har aldrig fått något svar på den. Den har varit uppe till diskussion också. Det gäller skattesystemet och jobbavdraget. Jag har alltså en fråga till som inte har besvarat trots att jag har ställt den väldigt . Jag ställer den en gång till: Hur många Volvobilar extra säljs det om vi höjer skatterna med ? Hur många nya jobb blir det av detta? Ni måste fundera på hur många nya Volvobilar sjuksköterskor och andra kan köpa och hur många nya jobb det blir i och på om man höjer skatterna för vanligt folk med . I detta anförande instämde (), , och (alla m) samt , och (alla c). 184 (): Jag får väl börja med att säga att jag förstår varför inte tog replik på . Det var svåra frågor att svara på. Vi får se om jag lyckas locka upp . Jag har nämligen en hel del frågor till honom och hans parti. Jag ska alltså, som sade, redogöra lite för syn på skattefrågor kopplat till det här med beskattning av fastigheter som detta motionsbetänkande delvis behandlar. Vi yrkar avslag på samtliga motioner, men detta, fru talman, behöver inte innebära att vissa av de kloka idéer som faktiskt finns i ett flertal av de här motionerna inte blir verklighet. På två punkter har nämligen regeringen tydligt signalerat att man kommer att komma tillbaka till med förslag på förändringar. Det gäller detta med arrendetomter, där den som arrenderar marken betalar den kommunala fastighetsavgiften medan den som arrenderar ut marken betalar den gamla statliga fastighetsskatten en ordning som kanske inte är fullt rimlig. Vi har också golvet i fastighetsavgiftssystemet, där de fastigheter som är taxerade beskattas enligt den statliga fastighetsskatten, och då kan vi få en aningen märklig situation där ett litet ruckel till fritidshus beskattas med , medan villan bredvid beskattas med den kommunala fastighetsavgiften på högst . Detta är två skönhetsfel som regeringen har sagt att man ska återkomma med förändringar kring. Precis som några av mina kolleger från alliansen har påpekat har det under alliansens vid makten skett en hel del väldigt bra och omfattande reformer av beskattningen av fastigheter. Vi avvecklade fastighetsskatten , och i den här deklarationen behöver svenska hushåll inte vara rädda för att fastighetsskatten kommer att stjäla en väsentligt stor del av inkomsten. Man behöver inte vara rädd för att ytterligare går till att betala denna orimliga skatt. Den är nu avvecklad, och man betalar som mest . Vi har inte längre en orimlig skatt som tar en orimligt stor del av svenska folkets hushållsinkomster. Vi har inte längre en orimlig skatt som är omöjlig att förutse, som kan slå till på helt bisarra sätt och tvinga människor från hus och hem. Vi har i stället ett balanserat och rättvist sätt att beskatta bostäder, och vi är väldigt stolta över att ha genomfört detta. När vi genomförde den här reformen, fru talman, införde vi också en ränta på uppskoven. Det var en ny skatt som kanske inte var så väldigt populär att införa. är det så att det som är impopulärt ändå måste göras, eftersom det är rätt och ansvarstagande att göra det. Det var rätt att införa denna ränta på uppskoven av ett antal olika skäl. Precis som har varit inne på är det inte rimligt i en alltmer globaliserad värld att vi tillåter människor att skjuta upp betalningen av skatten. I när det blir lättare och lättare att flytta härifrån och bosätta sig någon annanstans blir det också lättare och lättare att undvika att betala den uppskjutna skatten. När vi dessutom har en situation med ungefär 200 miljarder i fordringar till staten på grund av dessa uppskov kommer vi i en situation där vi måste börja jobba ned det och se till att få skatter som människor faktiskt betalar. Annars är de ganska meningslösa. Därför var detta det ansvarsfulla att göra. Även om det politiska minnet är kort kan det vara värt att påminna sig den debatt som fördes i anslutning till reformeringen av fastighetsskatten. Det var många debattörer, inte minst från de partier som sitter här till vänster om talarstolen, som påpekade att när vi reformerar fastighetsskatten finns det risk för att priserna skjuter i höjden och att vi får en fastighetsbubbla. Så skedde inte, och jag tror att det berodde mycket just på den här räntan på uppskoven som såg till att priserna inte stack iväg för de absolut mest exklusiva och dyra bostadsrätterna och villorna. Framför allt tycker jag att räntan på uppskoven var en rättvis finansiering av reformen. Det var en rättvis finansiering därför att det innebar att man flyttade över en del av det stora beskattningsok som villa- och radhusägare drabbades av till att också omfatta bostadsrättsinnehavare. Jag tycker att det är lite märkligt hur kan stå här i talarstol och indignerat prata om att vi måste ha en mer likformig beskattning av vårt boende när vi tidigare hade en situation där villa- och radhusägare kunde betala , medan ägarna av bostadsrätterna på kom undan med hundralappar. Är det en rättvis och likformig beskattning, ? Uppskovsräntan var rättvis också för att det var en rättvis finansiering av reformen sett till inkomstgrupperna. När vi gjorde analyserna såg vi nämligen att den här räntan väldigt träffsäkert, nästan lika träffsäkert som värnskatten, träffar den tiondel av befolkningen som har det absolut bäst ställt ekonomiskt. Varför lägger jag då så mycket vikt vid att motivera uppskovsräntan och påtala detta? Jo, därför att för inte alltför många dagar sedan presenterade Socialdemokraternas ekonomisk-politiska talesman en debattartikel på där han gav, för att citera honom, ett tydligt besked till väljarna att de kommer att avveckla den här räntan på uppskoven i fall de kommer till makten. Är det här rättvist, ? Är det en politik som är rättvis att vi i kristider ska ge en skattesänkning till dem som har det absolut bäst ställt i ? Jag måste säga att just detta väl är höjden av hyckleri i svensk politik. Vi har sett hur en av representanterna i Socialdemokraternas verkställande utskott, , har suttit med och beviljat rekordlöner på , och föreslår Socialdemokraterna att vi ska ta bort räntan på uppskoven. De pengarna går direkt i fickorna på de absolut mest välbeställda. Och ni har haft mage att stå här i talarstolen under och klandra oss för att föra en orättvis politik, när ni nu gör exakt det. Jag skulle vilja rikta en fråga till och , som inte tycks vara representerat här : Hur ställer ni er i den här frågan? har vid upprepade tillfällen stått i talarstolen och påtalat att våra skattesänkningar riktar sig för mycket till dem som har god ekonomi, vilket inte är fallet eftersom vi har sänkt skatten för låg- och medelinkomsttagare. Hur motiverar du och hur ställer du dig till att din samarbetspartner föreslår en skattesänkning som direkt går till de mest välbeställda? Det kan också vara värt att påtala och tänka på när står här i talarstolen och pratar om att vi föreslår skattesänkningar till de rika som raserar välfärden och statens finanser. Det finns bara ett parti här inne som föreslår skattesänkningar inom boendesektorn, nämligen Socialdemokraterna. Jag tycker att är väljarna svaret skyldig i den här frågan. Sedan kan det också vara intressant att reflektera över att det i när vi har en finanskris beroende på att det har varit alldeles för lätt och billigt att låna kommer ett förslag från Socialdemokraterna om att det ska bli ännu billigare och lättare att låna pengar på sitt boende. Vi har också infört ägarlägenheter, vilket vi tror är väldigt positivt. Det skapar en mångfald på bostadsmarknaden och gör det mer attraktivt att investera i bostadsmarknaden, vilket också skapar fler hyresrätter. Det tyder all forskning på. Det var ganska intressant när vi förde den debatten . Då föreslog oppositionen att vi inte skulle ha några skatteregler för ägarlägenheter. En nästan nyliberal position, får man väl lov att säga, men icke desto mindre ett förslag som Socialdemokraterna, förde fram. och var väl mer eller mindre tydliga med att det där tror vi inte är någon bra idé. Jag tycker att det kanske är dags för att äntra talarstolen och berätta vad Socialdemokraterna tycker att vi ska ha för typ av beskattning på ägarlägenheter. Det räcker liksom inte bara med att vara emot. Återigen, det skulle vara intressant att höra svar på frågorna. Annars blir det lätt som att man bara är emot den sittande regeringens politik, och det är inte en regeringsduglig politik. Jag tycker att svaren snart måste börja komma. har sagt att beskeden ska komma före valet. Om är det valår. Man kan fråga sig vilket val hon egentligen åsyftade. Var det valet ? Man måste ha en politik som inte bara bygger på att vara emot den styrande majoriteten. Annars, fru talman, blir det ungefär som att åka till och gå fram till kassan och säga: Jag vill inte ha en Chicken McNuggets och jag vill inte ha en cheeseburgare. Vad vill du ha då? Det ska jag avslöja innan du lagar maten. Den typen av besked håller inte. Svenska folket förtjänar bättre. Svenska folket förtjänar en alliansregering. I detta anförande instämde och (båda m). 185 () replik: Där fick faktiskt till det lite fyndigt på slutet. Den kredden ska jag i alla fall ge honom. Däremot vet jag inte om jag ger så mycket kredd att jag håller med om att ni bara skulle sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare. Jag vet att ni brukar säga det ganska , men det blir inte mer sant för det. De utredningar som har gjorts av visar ganska tydligt att era skatteförändringar totalt har en ganska kraftig slagsida åt välbeställda. Nåväl, frågar hur vi ställer oss till Socialdemokraternas förslag om att ta bort räntan på uppskov. Det är förstås en fråga som förtjänar ett svar. Jag måste dock göra lite besviken och säga att vi håller på med ett arbete i vårt parti om hur vi vill se på fastighetsbeskattningen framöver. Jag tror inte att det är läge att jag går ut här och lovar exakt hur vi kan göra. Däremot vill jag vara lite ödmjuk och ändå ta upp de svåra avvägningar som man har att göra i fastighetsbeskattningen. Det är ju många goda mål som står emot varandra. Den tidigare fastighetsbeskattningen byggde ju på det mer skattetekniska synsättet att vi ska ha likformighet i kapitalbeskattningen. Fastigheter är en tillgång, och man beskattar dem hyfsat likformigt. Det hade väl sina förtjänster, men också problemet att det kunde vara väldigt oförutsägbart när taxeringsvärdena steg utan att man riktigt kunde planera inför det. Den förändring som ni har gjort går ju lite grann ifrån den här likformigheten i kapitalbeskattningen som princip och är kanske mer av en bostadspolitiskt inriktad skatt. Självklart måste vi ta bostadspolitiska hänsyn också. Jag tror att det är i det ljuset man ska se Socialdemokraternas förslag. Någonstans vill vi ändå kunna ha en rörlighet på bostadsmarknaden där människor inte ska känna att de är fastlåsta i en bostad som kanske är alldeles för stor för deras behov när barnen har flugit ut eller vad det kan vara, men att man av skatteskäl väljer att behålla den ändå därför att man skulle få betala så mycket i skatt om man säljer den och köper ned sig. Jag tror att det är många avvägningar som vi måste göra för att kunna hitta en princip som både är rättvis och likformig och innebär en sjyst bostadspolitik. 186 () replik: Jag ska börja med att bara kommentera vilka som berörs av våra skattesänkningar. Anledningen till att ni i den analys som ni har tagit fram kommer fram till slutsatsen att våra skattesänkningar går till de mest välbeställda är ju att ni tittar på befolkningen i dess helhet. Det är mycket riktigt så att våra skattesänkningar har varit inriktade på att göra det mer lönsamt att arbeta, och de som arbetar får mer än de som inte arbetar. Men det är fortfarande så att de skattesänkningar som vi gör som andel av inkomsten är absolut störst till låg- och medelinkomsttagare. I övrigt vet jag inte om det finns så mycket att kommentera. resonerade lite kring problemen vad gäller beskattningen av fastigheter, och jag kan hålla med på en del punkter. På andra håller jag inte med. Men cloun här, det som jag egentligen var ute efter, var att det förslag som Socialdemokraterna nu lägger fram om att ta bort räntan på uppskoven är en skattesänkning som väldigt tydligt går till de absolut mest välbeställda. Du har kritiserat våra jobbskatteavdrag. Du har kritiserat när vi har lyft taket för den statliga inkomstskatten och för värnskatten och sagt att vi inte kan sänka skatter för de absolut rikaste. Den här räntan träffar just den gruppen, den tiondel av befolkningen som tjänar mest, nästan lika bra som värnskatten. Tycker du inte att det är lite jobbigt att stå här och prata om vikten av att föra en rättvis skattepolitik och inte bara gynna dem som har högst inkomster och sedan kanske tvingas stå här i talarstolen och försvara att ni måste signera en gemensam budget med Socialdemokraterna med förslag på att ta bort den här uppskovsräntan som så tydligt gynnar de absolut mest välbeställda? Finns det inte, , ett litet inslag av hyckleri här? 187 () replik: Jag tycker att man kanske ska vänta med att anklaga mig för hyckleri tills vi ser vad exakt det är jag signerar. Om vi försöker återvända till det började med, att det är konstigt av oss att klaga på att fördelningen är skev bara för att vi tittar på hela befolkningen, leder det väl snarare till en motfråga: Är det inte lite konstigt att bara titta på dem som jobbar och säga att vi struntar i alla andra? Tittar man på bara dem som jobbar ser det lite småsjyst ut. Även om man bara tittar på dem som jobbar får man väl ändå fråga sig: Den här sänkningen av fastighetsskatten för alla som har dyra hus, hur många fler jobb skapar det? Blir det mer lönsamt att jobba när de som har dyra hus får lägre fastighetsskatt? Jag är lite tveksam till det. Nåväl, förändringen av fastighetsskatten och räntan på uppskov är någonting som jag inte tror att man kan se isolerat. Man måste väga dels fördelningspolitiken, dels bostadspolitiken och dels de skattetekniska principerna och försöka hitta en bra helhet. När vi i de rödgröna samarbetsgrupperna ska diskutera skattepolitiken tror jag att vi kommer att kunna göra avvägningar. Man kanske gör en förändring åt ett håll för att få en bra bostadspolitik och en förändring åt andra håll för att få en bra fördelningspolitik och försöka upprätthålla att det ändå blir ett vettigt och sammanhängande skattesystem av det hela. Jag tror inte att det är så meningsfullt att lyfta ut en detalj och säga att om man bara genomför den isolerat så blir det en dålig effekt på just det här området. Målsättningen måste vara att kunna presentera en sammanhängande fastighetsbeskattning som faktiskt ger vettiga utslag i stort sett. 188 () replik: Varför vill vi gynna just dem som jobbar? Jo, , det beror på att det fanns inget land där det lönade sig så dåligt att arbeta, där den som gick upp , jobbade och gjorde en insats för att bidra till välståndet och välfärden fick så lite för det i jämförelse med att leva på bidrag. Det gjorde att många människor fastnade i utanförskap. Det är bakgrunden till varför vi ville göra det mer lönsamt att jobba, varför vi ville sänka skatten för dem som är arbetstagare. Jag är väl medveten om att fastighetsskatten inte skapar några jobb, men det finns också andra aspekter av att sänka skatterna. I det här fallet handlar det om att det var en helt orimlig beskattning av fastigheter som tvingade människor från hus och hem, som inte var moralisk och därför viktig att ta bort. Jag ska gå tillbaka till det som var min fråga och som var anledningen till att gick upp i replik, nämligen räntan på uppskoven. Jag kan konstatera att var undvikande i sina svar. Det är antagligen ett tecken på att öppnar för att gå med på att genomföra den skattesänkning som och föreslår och som uppenbarligen inte vill gå upp och försvara, nämligen att ta bort räntan på uppskoven. Det skulle så tydligt innebära en skattesänkning för de absolut rikaste. Vi får väl tolka det som att det är en pinsam situation som den rödgröna röran befinner sig i därför att man har byggt hela sin oppositionspolitik på att vi bedriver en orättvis politik. Sedan föreslår man en skattesänkning som så träffsäkert går till de absolut mest välbeställda. Det finns bara ett ord för det, och det är precis vad LO:s ordförande i sade: Hyckleri. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Proposition 2008/09:177 Ökade möjligheter till fastighetsbestämning, m.m. Motioner med anledning av prop. 2008/09:128 Ändringar i lagen (2005:258) om läkemedelsförteckning 2008/09:So17 av m.fl. (s, mp, v) med anledning av prop. 2008/09:136 Beskattning av ersättningar till ledamöter av och viss personal vid Europaskolorna 2008/09:Sk16 av m.fl. (s) 2008/09:Sk17 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 2008/09:144 Enklare och bättre täktbestämmelser 2008/09:MJ7 av m.fl. (v) med anledning av redog. 2008/09:ER1 Från delegation vid 2008/09:U13 av m.fl. (s) 16 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2008/09:432 Regionalisering av () till statsrådet () 2008/09:433 ställning som IT-nation av () till statsrådet () 2008/09:434 Riktlinjer för vård vid livets slut av () till socialminister () 2008/09:435 information om utebliven utbetalning av () till statsrådet () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2008/09:786 Ansvar för fotografering för av () till justitieminister () 2008/09:787 Sänkt ålder hos arbetsförmedlingen för stöd till att starta eget av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:788 Meddelarfrihet av () till statsrådet () 2008/09:789 Biståndsmedel och skatteparadis av () till statsrådet () 2008/09:790 Villkoren för ekonomiskt bistånd till tandvård av () till socialminister () 2008/09:791 Regeringens kollektiva ansvar av () till statsminister () 2008/09:792 PPM-systemet, bankerna och spararna av () till statsrådet () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2008/09:775 Industrins betydelse för tjänstesektorn av () till näringsminister () Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av talmannen därefter till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med 12 § anf. 150 (delvis), av talmannen därefter till och med 14 § anf. 182 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.