prot · GX0917 · 2009-10-20 00:00:00 — Är förhindrad att berätta om ägarinstruktionerna, eller känner han inte till dem? Finns det någon som kan granska ägarinstruktionerna till ? Om , en fristående organisation som självständigt kan granska vilket bolag de vill, skulle vilja gå in och granska, kan de då ta del av handlingarna? Och vore det inte viktigt att vi i kunde ta del av de här instruktionerna till ? De har uppenbarligen lett till att den styrelse som var satt att försvara bolaget utifrån aktiebolagslagen har sagt att man äventyrar hela bolagets framtid och att man äventyrar läkemedelsförsörjningen. Kan statsrådet här och garantera att inte riskerar läkemedelsförsörjningen genom den här förändringen? Kan statsrådet också här, med hänvisning till det svar vi har fått, garantera att både svenska folket och landstingen, för det är naturligtvis landstingen som kommer att betala en stor del av läkemedelskostnaderna, får sänkta läkemedelspriser? Kan han garantera att det finns fler öppna apotek efteråt? Och kan han garantera att det inte blir som i , med ökade läkemedelskostnader för både det norska folket och den ? Jag hoppas att statsrådet har tid att svara på de frågor jag har med anledning av hans svar på interpellationen. 10 (): Jag fick inte heller svar på en del av de frågor jag ställde. Det handlar om apoteken i glesbygden. Är ministern beredd att garantera särskilda åtgärder så att läkemedelsförsörjningen ändå kommer att tryggas? När vi pratar om glesbygd handlar det också om människor som bor utanför den kanske lilla tätorten och har tio till till den för att besöka sitt apotek. En annan fråga är hur man garanterar läkemedelssäkerheten och kunskapen hos personalen om det släpps fritt. Om man jämför med andra länder där det är möjligt att gå in på apotek och köpa nästan vad som helst utan recept kan man fundera: Om det släpps helt fritt i också, hur garanteras detta? Vad jag menar är att det viktigaste för regeringen är: Sälj ut, sälj ut! Förutom det har det varit att sänka skatterna; det är bekant. Det är de två viktigaste frågorna. Jag vill inte påstå att apoteken i glesbygden är lönsamma. Det har jag svårt att tro, eftersom det bor så lite folk där. Men de bör ändå garanteras försörjning av läkemedel. 11 FINN (): Det här är både en ideologisk debatt och en annan debatt som handlar om sakfrågor. Vi tar det ideologiska först. Här har två debattörer, interpellanten och en till, varit uppe och krävt att socialministern ska garantera både det ena och det andra. Precis som det står i svaret handlar detta om en reform med kunderna i fokus, någonting som socialdemokratin uppenbarligen inte förstår. Det man däremot garanterar från oppositionen, om jag hörde rätt, är att man vill bibehålla och kanske försämra tillgängligheten, när vi redan har den sämsta tillgängligheten i jämförbara länder till våra läkemedel när vi behöver dem. Man vill garantera en fortsatt ofrihet för dem som arbetar i verksamheten att efter eget huvud få starta och driva verksamhet. Man vill garantera att vi tillhör den lilla klick av kommunistiska diktaturer som fortfarande har kvar detta monopol. Man vill kort sagt garantera att vi backar fortare än kvickt, inte in , utan tillbaka till urtiden. Det är pinsamt att höra detta när svenska folket har valt ett annat alternativ i ett öppet demokratiskt val. I sakfrågan får vi höra ett fantastiskt resonemang av , nämligen att den lägre tillgänglighet vi har i faktiskt är gynnsam. Den är så gynnsam att man egentligen slipper använda läkemedel, som enligt uppenbarligen är en fara för hälsa och liv och lem. Med det resonemanget borde vi stänga alla apotek och förbjuda läkemedel. Det är en väg som vi möjligtvis inte bör vandra. ställer den omöjliga frågan om någon här i inte har fått läkemedel . Det kan jag svara på. Det har verkligen varit så. Problemet är att vi bara har ett enda nattöppet apotek i hela landet. Om man av till exempel sjukvårdsupplysningen får besked om att man behöver läkemedel får man dessutom uppsöka sjukvården och konsumera dyrbar tid av vården för att få ett ganska banalt läkemedel utskrivet eller rekommenderat som man själv hade kunnat ordna om man kunnat köpa det på ett av de leveransställen vi nu kommer att få många fler av. 12 (): Att man i och med att man vann valet fått mandat från svenska folket att göra detta kan säkert hävdas. Jag tror dock inte att jag hittat någon bland alla de människor jag träffat som tycker att detta är en jättebra idé. Hur starkt mandatet är kan man därför fundera över. Att inte vet hur partierna tagit ställning i delar av dessa frågor kan jag ha viss förståelse för, men att inte heller socialministern verkar veta det gör mig lite bekymrad. När man blandar ihop icke receptbelagda mediciner med sådana som är receptbelagda blir det naturligtvis knepigt för dem som lyssnar att veta vad vi står för. Vi har sagt att vi tycker att det är helt okej att öppna upp för att sälja läkemedel på Ica, och så vidare. De nässprejer och huvudvärkstabletter som utgjorde en ganska stor del av inlägg är inte vad vi diskuterar. Vi säger att man ska behålla apoteksmonopolet när det gäller de receptbelagda läkemedlen men göra det möjligt att köpa vissa receptfria läkemedel, såsom allergimedicin och nässprej, i andra butiker, exempelvis . Men och det är ett viktigt men för att detta ska kunna tillåtas måste läkemedelssäkerheten alltid garanteras. Det ska alltid finnas farmaceuter tillgängliga på de ställen där sådana läkemedel säljs. Det handlar alltså om den stora och viktiga delen av vår gemensamma hälso- och sjukvård, inte i första hand om huvudvärkstabletter. 13 (): Det är intressant att så många meddebattörer tar upp dessa viktiga frågor. Det jag sade om bensinstationer och annat var just utifrån en kontroll- och säkerhetsaspekt. Det är viktigt att veta vilka som jobbar på de olika ställena, även om det finns en lista; jag har också varit på och sett listan. förklarade det hela väldigt bra. Det jag pratade om gällde alltså någonting helt annat. Sedan måste det vara lite pinsamt för att ha sådana meddrabanter, även om jag förstår att han inte kan styra över det, som snackar om kommunistdiktaturer och det ena med det andra. Detta ska väl vara en saklig debatt om huruvida man ska säkerställa att det verkligen finns läkemedel för människorna ute i landet. Det jag sade om ett EU-perspektiv handlar om att ingen kommer hit och skapar stora kluster, tar över verksamheter, utan för att tjäna pengar. Det är inga välgörenhetsfirmor som kommer hit och säger att de ska göra detta för befolkning. De har naturligtvis ett intresse av att sälja. Det är därför de i så fall kommer hit. De borgerliga ledamöterna får hyfsa till debatten, för annars blir det, som jag sade, nästan pinsamt. Jag frågade om inte socialministern tycker att Apoteksbolaget har fungerat, om det finns några svenskar som inte har fått läkemedel, även om man alltid kan hitta enstaka sådana fall. Vi är också beredda att göra detta för dem som behöver receptfria läkemedel. Som det sades är det här också en ideologisk fråga. Alliansen sålde ut Vin & Sprit i . 50 miljarder fick man till statskassan. De pengarna är borta, det finns inte en krona kvar. I stället lånar man 100 miljarder i den kommande budgeten. Det är alltså en ideologisk fråga. Alliansen vill privatisera, sälja ut statens egendomar. Det är vad det går ut på. Det förstår vi efter denna debatt. Jag tackar Finn och för det klargörandet. 14 HANS (): Vi är inne i när debatten om att tillhandahålla vaccin mot svininfluensan är livlig. Hinner vaccinet komma ? Kommer man att hinna vaccinera människor som behöver det? Ska vi få tillgång till vaccinet? Ska vi i få tillgång till mediciner som människor, medborgare, behöver? När svininfluensan kanske kommer i en andra våg och lägger stor belastning på såväl som de fristående apotek som förhoppningsvis öppnar står vi i riksdag och diskuterar huruvida vi ska behålla monopolet, minska tillgängligheten, se till att inte skapa möjligheter för människor som behöver få tillgång till detta. Reformen om avreglering av apoteksmonopolet handlar dels om receptbelagda mediciner som ska säljas via apotek, dels om receptfria läkemedel som patienter, medborgare, ska ha tillgång till på andra platser än på de apotek som landet runt vanligtvis stänger . Det är lättare att dygnet runt få tag på hälsoskadlig tobak än att kunna köpa magnecyl på eller i någon annan butik. Det är lättare att köpa öl, må vara 3,5-procentig folköl, i butiker dygnet runt, , när har stängt. Jag har ännu inte hört någon från oppositionssidan tala om patientperspektivet och personalperspektivet. har inte mött någon som applåderar reformen. Välkommen till verkligheten! Kom ut och möt de 1 100 farmaceuter som gärna vill starta eget. Sunt förnuft är en bra ideologi i detta sammanhang. 15 (): och vem som ska äga det är en oerhört viktig fråga för svenska folket. Det hela är kanske inte så enkelt som flera av talarna på den borgerliga sidan framfört. Det handlar om vad som är viktigt för samhället, att gemensamt äga för att kunna vara säker på att det finns en trygg försörjning för alla, oavsett var i landet man bor. Där någonstans måste man börja. Jag blir lite rädd när jag hör socialminister nästan lite grann raljera över barn som är täppta i näsan och att man då ska kunna åka till bensinmacken. Det är inte det som är bekymret. Som tydligt redogjorde har vi ingenting emot att man kan köpa vissa av dessa produkter i livsmedelsbutiker. Det har man kunnat göra på även jag är sommarölänning . Det är inte där problemet ligger. I stället handlar det om de receptbelagda läkemedlen, om att kunna vara säker på att de är tillgängliga för oss medborgare. I grund och botten handlar det inte, åtminstone inte för oss socialdemokrater, om farmaceuterna och deras vardag. Det är inte det allra viktigaste utan folket som bor ute i landet och tillgängligheten för dem. Jag bor i , i kommun i . Vi har två apotek. Båda ska privatiseras. När det gäller en liten kommun som med 9 500 invånare kan man fundera på konkurrensen med och , särskilt med tanke på hur det ser ut med den så kallade butiksdöden . Också de bensinmackar som man i det här sammanhanget kan värna om försvinner i glesbygden, liksom en hel del annan försörjning. Hur är det, ministern, ska de privata apoteken agera under konkurrenslag och marknadskrafter? I så fall kan man fundera på hur marknaden ser ut och på möjligheten att få tillräckligt många kunder för att över en cykel inte bara när svininfluensan kommer få en ekonomi i balans i företaget. Målet måste vara att man, när man driver ett företag, vill gå med vinst, oavsett vilka varor man handlar med. Också när man driver apotek i glesbygden är väl vinstintresset det övergripande målet. Då är frågan: Finns det tillräckligt kundunderlag? Har man gjort en konsekvensanalys utifrån att man ute i glesbygden vet att det finns tillräckligt med underlag för att det kommer att bli fler apotek? Det är ju vad ministerns står här och säger. Det kommer att bli bättre service, säger han. Om den konsekvensanalysen finns redogör för den för oss här i kammaren! Det skulle vara värdefullt att få ta del av den. Jag vet inte exakt hur det är i . Men ligger verkligen alla de nya apotek som har startats i och med reformen i glesbygd? Eller är det snarare i småstäderna eller tätorterna runt omkring som man har startat de nya apoteksföretagen? : Om det nu är problem med öppettiderna varför gör man då inte ett ägardirektiv och förändrar öppettiderna så att apoteken kanske kan ha öppet året runt? Är det inte det som är lösningen? 16 Socialminister (): Det var många frågor. Jag ska försöka vara någorlunda strukturerad i svaren. Varför inte ge direktiv till och säga åt dem att ha öppet till? säger då: Det kan ni väl göra, men då får ni vara beredda att betala en del för det. är ett företag. Vi kan som skattebetalare ge dem extra pengar för att klara av detta. I avvägningen i budgetsammanhang ska man då välja det ena eller det andra. Då tror inte jag att det lämpliga är att vi lägger pengar på att öka öppettiderna. I stället öppnar vi marknaden, får konkurrens och får nya företag som kommer in på marknaden. Nya apotek slår upp sina dörrar. Som jag sade tidigare är det 15 kommuner i som tidigare aldrig har haft ett apotek. De ligger utspridda över hela landet. De har fått sitt första apotek. Det är naturligtvis ett otroligt framsteg för de människor som bor där att kunna gå till och få kvalificerad rådgivning. För den som till äventyrs skulle ha glömt bort vad vi har debatterat i kammaren tidigare och vad som har stått i propositionen när det gäller glesbygd kan jag berätta att nya apoteksaktörer åläggs ett ansvar för apotekstäckning i landet. Vi reglerar deras ansvar, vilket gör att de inte kan lägga ned apotek. Dessutom kommer att behålla sina ombud, och de är ju många som bekant. Utöver detta kan vi förvänta oss att vi får ytterligare apotek i form av bensinmackar, Icabutiker, Konsumbutiker eller vad det nu kan finnas för rörelser runt om i glesbygden som kommer att tillhandahålla detta. Intäkterna kommer naturligtvis också att innebära ett täckningsbidrag till de här företagen, vilket gör att en verksamhet som kanske har varit på fallrepet kan finnas kvar vad vet jag? Det får framtiden utvisa. Men täckningen i glesbygd och tillgängligheten till läkemedel i glesbygd kommer att öka i och med de beslut som vi fattar. När det gäller ägardirektiven skrivs det i själva interpellationen en del om direktiven från omstruktureringsbolaget till . Det är rätt att har fått sin frihet begränsad. Det beror helt enkelt på att de ska gå från 100 procents marknadsandel ned till att bli väsentligt mindre. kommer fortsatt att vara en central aktör på området, men de makar på sig lite grann för att nya aktörer ska komma in. finns kvar och har sitt ansvar. Nya aktörer kommer in och kommer också att ikläda sig ett ansvar. ställer en fråga och jämför med andra länder där man kan gå in på ett apotek och köpa allt. Då glömmer man bort den svenska lagstiftning som ligger i grunden. Man kan inte på ett apotek vem som än äger det gå in och köpa vad som helst. Receptbelagda läkemedel förskrivs av läkare. Sedan kan de hämtas ut på apotek vare sig de är statligt ägda eller drivs i annan form. Det är en del av poängen med det hela. Vi hamnade i en situation där ville utnyttja den möjlighet som finns till att expandera. Vi ville vara tydliga med att vi var inne i en period där man ska vara försiktig därför att företaget ska gå ned i storlek. Det ska skalas ned till ett annat format för att möjliggöra för nya aktörer att komma in. Där hamnade vi i en konfliktsituation som gjorde att styrelsen avgick. finns en ny styrelse som jag bedömer har den kompetens och det kunnande som fordras för att kunna se till att är en fortsatt stark kraft på marknaden. 17 (): Jag ska göra ett tillägg till den garanti som regeringen gav när det gäller apoteken. Den garantin kommer de nya apoteken att vara ansvariga för bara . får de göra precis som de vill. Då kan man lägga ned alla nya apotek som har uppstått i glesbygden, om det nu skulle vara så. Man kan sänka lönsamhetskraven på om man vill ha fler apotek och ökad tillgänglighet. Man har alla möjligheter i världen att ändra ägardirektiven, precis som sade. Jag kommer tillbaka till frågorna, herr talman. Jag kanske är lite tjatig i debatten, men den har ju handlat om de ägarinstruktioner som har gett till och som jag som riksdagsledamot inte kan ta del av. Jag har frågat om detta betyder att statsrådet vet vilka restriktioner som har ställt upp i ägarinstruktioner till . Är förhindrad att berätta om dessa ägarinstruktioner? Känner han inte till dem? Finns det någon som kan granska ägarinstruktionerna? Om mot all förmodan skulle vilja granska affären kan de då ta del av ägarinstruktionerna för att kunna se om allting har gått rätt till? Vad är anledningen till att vi i och medierna förvägras att se instruktionerna till ? Jag kan förstå att medierna inte kan ta del av allting, men vi riksdagsledamöter kan ta del av information som sedan sekretessbeläggs. har inte velat tala om varför han inte vill göra så. Vilka är argumenten för att hemlighålla instruktionerna till ? Skulle det, precis som Per sade, visa att hela verksamheten och läkemedelsförsörjningen hotas? Det är allvarliga ord som har framförts. På något sätt verkar det som att en del har kommit ut, men vi i kan inte ta del av detta, herr talman. Det tycker jag är allvarligt. Och jag tycker att det är allvarligt att trots upprepade frågor inte har kunnat svara på varför vi inte får ta del av ägarinstruktionerna. 18 (): Det är inte utan att man blir lite förvånad när man hör socialminister säga så här angående kostnaderna för längre öppettider på apoteken: Bekymret, och anledningen till att man inte gör förändringar i ägardirektivet, är att det skulle bli för dyrt, för då måste vi betala för det. Jag blir lite förvånad. Om man nu ska driva ett apotek, är farmaceut och har kostat på sig en bra utbildning ska man då ha lägre inkomst när man är privat företagare och driver ett apotek? Är det detta ministern egentligen menar? Oavsett vem som driver kostar det ju pengar. Det kostar pengar oavsett om det sker i statens regi eller privat. Jag antar att vi ska följa avtal om löner och annat på marknaden. Ministern svarade inte på frågan. Är det så att apoteken även i glesbygden ska lyda under konkurrenslag och under det som är kopplat till marknadskrafterna? Jag tar för givet att det är så om man ska driva ett privat apotek. Har man gjort en konsekvensanalys av detta så att man vet och har sett att det är möjligt? Ministern säger att det inte går att lägga ned apotek. Om de inte går med vinst ska det ändå inte kunna gå att lägga ned dem. Men vad ska då hända om man är företagare och äger ett apotek som inte går med vinst? Ska samhället gå in och ta över, eller ska det komma någon annan? Det måste väl ändå bygga på lönsamhet? Det är det här som blir så konstigt. Utifrån de besked som ministern ger här i kammaren i de olika frågor som vi har ställt är jag ännu mer orolig , framför allt när det gäller glesbygden. För städerna, där marknaden råder och där det finns ett stort kundunderlag, är jag inte så orolig. Det handlar framför allt om glesbygden. Det här är läkemedelsförsörjning. Det måste vara en rättighet för alla. 19 Socialminister (): Den process som apoteksmarknaden genomgår måste ske med stor försiktighet. Därför tar vi steg för steg för att säkerställa att vi klarar bland annat frågor som rör läkemedelsförsörjningen. Det här finns reglerat genom en mängd olika beslut som handlar om att läkemedelsförsörjningen ska vara säker, ändamålsenlig och hållbar, på både kort och lång sikt. Allt det här framgår av propositionen och har beslutats i vederbörlig ordning av riksdag. När det gäller frågan om det här är en ideologisk fråga återkommer jag till att vi som tror att marknaden är bättre på att distribuera saker och ting självklart tror att det här är en bra lösning. Men vi tror inte att det här går att göra utan en tydlig reglering. Därför talar vi inte om en avreglering, utan detta är en omreglering som gör att fler aktörer kan komma in och vara verksamma. Detta gör att vi kommer att få konkurrens på det här området. Det här kommer att innebära att vi får en högre servicenivå, att vi får längre öppettider och att vi får fler apotek i . Vi har säkerställt, genom en lång rad beslut, att vi kommer att kunna säkra tillgången på apotek också på glesbygden. Där kan man vara orolig, men vi kan säkra att det där kommer att finnas åtminstone lika många apotek som det finns . Men jag tror att det kommer till fler. När det gäller dokumentationen omkring den process som vi nu är igenom kommer naturligtvis tids nog att få den. Just nu befinner vi oss i ett känsligt läge med en budgivning. Allting kommer naturligtvis att redovisas sedermera. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2009/10:20 om rätten till barnomsorg på obekväm arbetstid 20 Utbildningsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att med hänvisning till förslaget till ny skollag skapa större klarhet kring föräldrars rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid. I dagens skollag, den som gäller , framgår att förskoleverksamhet ska tillhandahållas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller barnets eget behov. Av förarbetena till bestämmelsen anges att det inte finns något krav på att erbjuda barnomsorg vid andra tider än vad som kan anses som normal arbetstid på vardagar men att det ändå är önskvärt att så sker. Motsvarande bestämmelse finns i förslaget till ny skollag som bereds inom . I kap. 23, som rör annan pedagogisk verksamhet, som det heter, framgår av 5 § att kommunen ska sträva efter att erbjuda omsorg under så kallad obekväm arbetstid. Utgångspunkten för det här förslaget är, som jag har svarat i en tidigare interpellation i samma fråga, att det är önskvärt att föräldrar med så kallade obekväma arbetstider får sitt behov av omsorg tillgodosett men att detta bör prövas av kommunen i varje individuellt fall. 21 (): Tack för svaret! I förslaget till ny skollag markeras under rubriken förskola följande: Förskola behöver dock inte erbjudas , nätter, veckoslut eller i samband med större . Det här är en markering om att kommunerna inte behöver erbjuda förskola. Någon sådan markering finns inte skollag. När det gäller omsorg är förslaget uttryckt som en strävan att kommunerna ska erbjuda detta på så kallad obekväm tid. Det innebär enligt förslaget att det inte ska vara möjligt att avskaffa tillgången till kommunalt finansierad omsorg för barn vars föräldrar förvärvsarbetar under obekväm arbetstid. markeras följande: Å andra sidan innebär det ingen rättighet att i enskilda fall få omsorg . Föräldrars ansvar för att hitta lösningar när det gäller barnets behov kvarstår. Slutligen konstateras: Förslaget innebär därför inte några utökade ekonomiska krav på kommunerna. Lagförslaget skapar alltså ingen större klarhet om vad som egentligen gäller. Handeln, järnverk, gruvor, IT-sektorn, tjänsteföretag och posten är bara några exempel på olika branscher och arbetsplatser där man har obekväma arbetstider. Hur är det med arbetslinjen, ministern? Ska inte människor ha möjlighet att utföra sitt arbete? Ska man inte underlätta för dem som arbetar skift när det gäller att lösa barnens omsorgsbehov? Hur ska det så kallade livspusslet gå ihop? Det här svaret är allmänt och till intet förpliktande. Det flyttar inte fram positionerna. Det förändrar egentligen ingenting i förhållande till hur det ser ut . Jag ställer den här interpellationen. I och med att man tar upp det här i den nya skollagen finns det ju all anledning att debattera den här frågan igen. Vi kommer från socialdemokratiskt håll, när den här lagen ska hanteras i , att kräva en skärpning av lagstiftningen på den här punkten. De som arbetar ska ha rätt till en trygg och fungerande omsorg för sina barn. Det är vår uppfattning. Vi markerar vikten av att det sker genom att i vår alternativa budget nu anslå för ändamålet. Det är en början från vår sida i en fråga som vi anser måste lösas. För oss är behovet viktigast, barnens och föräldrarnas behov av en trygg och fungerande omsorg. Det är viktigare än att hänvisa till kommunallagen. Att svara föräldrar som för sitt arbete och uppehälle är i behov av omsorg vi kan inte göra någonting åt det här, för det strider mot det kommunala självstyret tycker jag inte riktigt håller när man konfronteras med verkligheten i de här frågorna. Nej, avsätt en del statliga medel! Samarbeta med kommunerna om det här! Skärp texten i förslaget till ny skollag! Då skulle någonting kunna börja hända. Men med de här skrivningarna, med de här förslagen, skapar man egentligen ingen klarhet. Man flyttar inte fram positionerna en enda millimeter. Man förändrar ingen verklighet över huvud taget.