prot · GX0924 · 2009-11-05 00:00:00 — Då den av er införda deltidsregeln motverkar arbetslinjen undrar jag vad regeringen gör för att öka incitamenten för att ta ett arbete även om det är på deltid. 18 Arbetsmarknadsminister (): Låt oss konstatera att vi var tvungna att rensa upp i arbetslöshetsförsäkringen efter Socialdemokraternas misslyckande och återupprätta den som en omställningsförsäkring mellan två arbeten. De tidigare deltidsreglerna innebar i praktiken att man i extremfallet kunde deltidsstämpla upp till i sträck. Vad det i praktiken innebär är att man lyfter bort ansvaret från arbetsgivaren att organisera sig så att man erbjuder dem heltid som vill ha det och i stället vältrar över kostnaderna på den enskilde och på a-kassorna. Det är inte rimligt. innebär, om man arbetar , . Det är man kan deltidsstämpla om man jobbar halvtid. Det är inte en orimlig tid. Det är en bra tid. ligger ansvaret hos arbetsgivaren. De allra flesta arbetsgivare som erbjuder deltidsarbete är offentliga arbetsgivare, inte sällan kommuner. Att kommunerna inte kan erbjuda heltid till dem som vill ha heltid tycker jag är helt orimligt med tanke på hur stora arbetsgivare det faktiskt handlar om. 19 (): Jag tycker att det är lite trist att arbetsmarknadsministern visar så lite förståelse för den här frågan. Visst, ansvaret ligger hos arbetsgivarna. Men det är långt ifrån bara offentliga arbetsgivare som erbjuder arbete på deltid ta alla kassörskor som jobbar inom handeln, till exempel. Jag tycker att svaret tydliggör att de förändringar som regeringen har gjort i arbetslöshetsförsäkringen inte är till för att främja arbetslinjen, utan det handlar faktiskt om att påföra skam och skuld på dem som är arbetslösa. Jag tycker att det är trist. 20 Arbetsmarknadsminister (): Låt mig konstatera att deltidsarbetslösheten sjönk med en femtedel efter det att vi genomförde dessa regler, vilket ju antyder att de hade effekt på deltidsarbetslösheten, till skillnad mot det misslyckande som Socialdemokraterna lämnade efter sig. Deltidsarbetslösheten ökade ju faktiskt under de tidigare två mandatperioderna när de hade ansvaret och makten. Jag skulle vilja ställa en retorisk motfråga. Det kanske jag inte får göra i den här debatten. Men om det nu är så fel med en deltidsbegränsning, varför vill då Socialdemokraterna också införa en deltidsbegränsning, fast med ? Vi har naturligtvis uppfattningen att arbetslöshetsförsäkringen ska vara en omställningsförsäkring och att det är orimligt att man kan deltidsstämpla och därmed vältra över kostnaderna från arbetsgivaren till den enskilde och till skattebetalarna. har arbetsgivaren ett ansvar, och det är att lyssna på sina medarbetare och erbjuda dem heltid. Vi ska inte göra detta i lag och inte genom att vältra över kostnaderna, utan man får faktiskt ta ett eget ansvar. 21 (): Jag har en fråga till miljöminister . Det är nu ungefär en månad kvar till det stora miljö- och klimatmötet i , där världens ledare träffas för att resonera och försöka komma fram till en överenskommelse i denna viktiga fråga. Det har varit en glädjande och växande insikt världen över om att vi på allvar måste gå samman och skapa bindande klimatöverenskommelser som kan hejda klimatförändringarna. Men vi måste ned till och till på mycket . I har vi en bred enighet om vikten av det här. Och bedrivs det kampanjer. Både och jag bär märket för tvågraderskampanjen, miljöorganisationerna arrangerar klimatmarscher och så vidare. Trots våra ansträngningar ser det just nu ut som att miljöministerns ansträngningar och statsministerns ansträngningar när han var i och i inte når riktigt ända fram. Jag utgår från att miljöministern och jag är överens om att det är angeläget att detta inte får misslyckas. Hur går vi vidare efter om man inte får den formella överenskommelsen på plats? 22 Miljöminister (): Vi är helt överens om hur viktigt det är att nå ett avtal i . Och i EU är vi fullständigt inriktade på en överenskommelse i som klarar att hålla tvågradersmålet inom räckhåll, som omfattar alla länder och som dessutom innehåller möjligheten att skruva upp ambitionsnivån allteftersom vetenskapen ger oss ny kunskap. Det är ett faktum att det just nu är mycket kärvt i klimatförhandlingarna. Jag kan tänka mig att förhandlingarna också kan komma att gå in i en verklig kris, därför att det är flera parter och inte minst som är mycket ovilliga. Vi har sagt helt klart att vi vill att ska leda fram till ett bindande internationellt avtal. EU kan inte ensamt ha veto i den internationella processen. Det är ofta den som sätter sig till hinder som är problemet, men vi tänker inte ge upp. Vi vill inte ge oss förrän vi har ett bindande avtal på plats. 23 (): Det är jättebra att miljöministern och inte tänker ge sig. Men jag skulle gärna se att miljöministern skissade lite grann på hur vi kan komma vidare. Jag utgår från att det blir någon typ av överenskommelse mellan statscheferna. Sedan har jag en pedagogisk fråga till miljöministern. Man hör ofta talas om att det handlar om en bördefördelning mellan länderna när de ska ta sitt ansvar för miljöfrågorna. Jag tycker att det ger alldeles fel signaler, som om miljöarbete vore en börda. Det är ju en möjlighet att utveckla en ekoeffektiv ekonomi, som vi brukar prata om, och att gå i spetsen för en ny teknik som kan ta sig an miljö- och klimatfrågorna på ett långsiktigt hållbart sätt. Kan miljöministern hjälpa mig och ta på sig rollen att sprida kunskapen i EU att detta inte är en bördefördelning utan en möjlighet som vi måste hjälpas åt att ta vara på? 24 Miljöminister (): När jag har suttit vid förhandlingsborden i de internationella förhandlingarna har jag ofta förklarat just att under alla förhållanden kommer att minska utsläppen fram . Vi gör det därför att vi vet att det inte bara är nödvändigt för klimatet utan att det också ger stora fördelar för oss. Vi tar ledningen på marknaden internationellt. Vi gör investeringarna. Vi satsar på de gröna jobben, som kommer att vara mycket . Internationellt är det fortfarande för mycket av gammaldags tänkande. Det är därför vi säger att i-länderna måste ta ledningen och genomföra de största utsläppsminskningarna . Snabbt växande måste dessutom genomföra minskningar. Vi har också lagt de största pengarna på bordet för att göra det ekonomiskt möjligt för som kan ha svagare ekonomi och behöver skydda de värst utsatta och mest fattiga mot de värsta klimatkonsekvenserna. Det är de vägar vi ska gå fram efter för att leda det här till ett bindande avtal, om vi inte lyckas där. Inkomstskillnader mellan män och kvinnor 25 (): Jag har en fråga till jämställdhetsminister . Under de tre borgerliga åren har vi fått 130 000 fler fattiga kvinnor i . Andelen fattiga barn till ensamstående föräldrar har ökat från . Inkomstskillnaden mellan kvinnor och män har ökat med , alltså . Det visar beräkningar som har låtit göra. Orsaken till den växande ojämlikheten mellan kvinnor och män är försämringarna i sjukförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen, föräldraförsäkringen och att inte underhållsstödet vare sig skrivs upp eller höjs. Försämringarna har genomförts bland annat för att betala de stora skattesänkningarna som framför allt går till högavlönade, vilka oftast är män. Min fråga till jämställdhetsministern är: Har regeringen varit medveten om att inkomstskillnaderna skulle öka så här kraftigt av den förda politiken, eller har ni varit omedvetna om att kvinnors och mäns ekonomiska villkor ser olika ut? 26 Integrations- och jämställdhetsminister (): Det var väldigt många delfrågor i frågan. Jag ska försöka gå igenom dem. Jag kan inte kommentera den rapport som har beställt mer än att av jobbskatteavdragen har gått till kvinnor och till män. Det är klart att det är en liten skillnad, en skillnad som beror på den lönestruktur som finns på arbetsmarknaden. Jag tror att oppositionen till exempel aldrig har kunnat sänka skatter därför att man aldrig kommit på den fiffiga idén att man kan lägga om skattesänkningar så att de också kommer många lågavlönade kvinnor till del. diskuterar oppositionen återigen att höja skatten för undersköterskor, sjuksköterskor och lärare med flera tusenlappar . Vad vi har åstadkommit med jobbskatteavdraget är just att ge lågavlönade och medelavlönade kvinnor mer pengar kvar i plånboken. När det sedan gäller fattigdomen har den relativa fattigdomen ökat. Det betyder, om man jämför en individs inkomst med en annans, att de som har arbete har det bättre ställt än de som lever på ersättningar och bidrag. Den absoluta fattigdomen däremot har definitivt minskat. 27 (): Då tolkar jag det som att det är en medvetet förd politik. säger ju själv att man har valt att kraftigt sänka skatterna, vilket gynnar framför allt män. Hon säger själv att av skattesänkningarna har gått till män. Och regeringen genomför skattesänkningarna genom att försämra sjukförsäkring, arbetslöshetsförsäkring och föräldraförsäkring, och man räknar inte upp underhållsstödet eller höjer det. Det är inkomster som framför allt kommer kvinnor till del och som kvinnor är mer beroende av. Då tolkar jag Sabunis svar som att det här är en medveten politik som drivs för att öka inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. På något annat sätt kan jag faktiskt inte tolka det, och det gör mig väldigt ledsen. Vi behöver knappast öka de här skillnaderna utan snarare minska dem. har ni drivit en politik som går i helt fel riktning för jämställdheten i , och det beklagar jag djupt. 28 Integrations- och jämställdhetsminister (): Ja, det är en medveten politik att se till att kvinnor får mer kvar i plånboken än de någonsin har fått tidigare när det gäller löneavtalen till exempel. Det är en medveten politik att ersättningar ska vara omställningsersättningar och inte permanenta, och framför allt att inte förtidspensionera unga människor från arbetsmarknaden fast det enda de behöver och vill ha är rehabilitering och möjlighet att komma tillbaka och bidra till utvecklingen i samhället. Ja, visst är det en medveten politik vi för! Men jag skulle vilja se den politik som ger undersköterskan mer i plånboken än vad denna regering har lyckats åstadkomma, och jag undrar om det går med den politik som tillsammans med sina samarbetspartner nu funderar på att föra. Klimatbistånd till fattiga länder 29 (): Jag har tidigare haft möjlighet att ställa många miljö- och klimatfrågor till miljöministern, så jag väljer att vända mig till biståndsministern tillika statsrådet . För att nå framgång i krävs utöver att , och är med på tåget också att mycket stor hänsyn, delaktighet och stöd visas de allra fattigaste länderna. har exempelvis agerat ganska kraftfullt. Det är viktigt att inte urholka det vanliga biståndet utan att också addera ett klimatbistånd. Jag undrar vilken bedömning statsrådet gör av hur stor acceptansen är från de rika länderna när det gäller att man faktiskt gör dessa stora satsningar på klimatbistånd för de allra fattigaste länderna. 30 Statsrådet (): Tack för det här sättet att se det sammantaget, ! Under det svenska ordförandeskapet och under svenskt ledarskap med och vår statsminister har vi jobbat fram att EU tar täten i inte minst utsläppsbegränsningar. Det tror jag är oerhört viktigt för att möta de klimatförändringar som redan är här och drabbar framför allt de människor som har minst förmåga att möta förändringarna och kunna bjuda motstånd och anpassa sig till det som sker på vårt jordklot. Därför är det viktigt att också fundera på hur man kan möta det här. Vi har sett att utvecklingssamarbete, bistånd, kommer att spela en viss roll. Vi kommer att vara tvungna att göra mer humanitära insatser, men det är också viktigt att vi ser till att upprätthålla höga biståndsflöden och att man garanterar att man nu inte tar pengar från biståndet. är det viktigt att se vikten av att länka ihop detta. handlar det om att skapa kapacitet för människor i utvecklingsländerna att ha god hälsa, god utbildning, demokrati och mänskliga rättigheter som gör att man kan organisera sig för att tillsammans möta klimathotet. Det är i väldigt hög grad det som biståndet redan ägnas åt. Mitt svar är att vi måste integrera det här mer än vad vi har gjort tidigare och se till att vi kan klimatsäkra bland annat det svenska biståndet, vilket vi håller på med. 31 (): Tack för det svaret! Det är cyniskt att det är de allra fattigaste länderna som drabbas hårdast på grund av klimatförändringar som vi i de rika länderna har orsakat. Jag är glad att biståndsministern nämnde det här med att säkra det traditionella, det vanliga, biståndet, för det behövs. Och ett klimatbistånd behöver adderas. Vilken möjlighet har statsrådet att driva den här frågan ytterligare och få med sig övriga länder på den här tanken om vikten av att vi får lyfta fram de allra fattigaste ländernas och människornas behov? 32 Statsrådet (): Här har visat ledarskap, bland annat för att vi redan uppfyller om av vår bruttonationalinkomst till bistånd. Vi är redan uppe på , vilket gör att vi har utrymme. Vi har gjort en stor, unik satsning på 4 miljarder i klimatbistånd som vi nu jobbar med och som skapar, tror jag, ökad kvalitet i de multilaterala sammanhangen där vi tar täten. Det viktiga är också att visa många utvecklingsländer att det inte handlar om nya pengaflöden som ska ses isolerat från hur man stärker människors egen förmåga att anpassa sig. Jag vill alltså inte att man ser det här som en avbetalningsplan från den så kallat rika världen och att vi bara transfererar pengar. Risken är att de pengarna inte kommer att användas på rätt sätt, och det är därför jag vill se länken mellan utvecklingsbistånd och att kunna möta klimatutmaningarna. Det här har vi jobbat med, och vi kommer bland annat att ha rådsslutsatser i EU under mitt ordförandeskap nu , och vi har också möjligheter tack vare det arbete i den internationella kommissionen som vi har drivit att påverka också hur världen jobbar med klimatbistånd framöver. Rysk-svenska kontakter om gasledningsprojektet i 33 (): sade regeringen och ja till ett av absolut största fossilprojekt, nämligen den rysk-tyska gasledningen Nord Stream genom ett av våra känsligaste innanhav, . Enligt uppgifter i flera medier har beslutet föregåtts av ett telefonsamtal mellan premiärminister och regeringen . Jag undrar därför om miljöministern här i kammaren kan passa på att dementera uppgiften att det har förekommit kontakter mellan och regeringen. 34 Miljöminister (): Jag har ingen som helst information om att det skulle ha varit ett samtal som innehöll de viktiga budskapen om gasledningen. Det är helt uppenbart att detta är en gasledning som dras på internationellt vatten utanför svenskt territorium där man enligt den internationella rätt som gäller renodlat har rätt att dra gasledningen. Vi följer det som är internationellt föreskrivet och det som också gäller enligt svensk rätt. Vi har gång på gång förklarat för andra regeringar, både i kontakter med den ryska och med andra europeiska regeringar, att detta är en miljöprövning helt och hållet byggd på de rättsliga grunder som finns internationellt och i . Det är vad som har gällt hela vägen. 35 (): Jag tvingas konstatera att trots ett långt svar dementerar inte den uppgift som har varit i massmedierna om att det har förekommit kontakter mellan och regeringen i den här frågan. Därför ger jag en ytterligare chans att nu dementera uppgiften att har varit i kontakt med statsministern för att diskutera den rysk-tyska gasledningen, vilket det har funnits uppgifter om i massmedierna. 36 Miljöminister (): Det är helt uppenbart också för att jag fullständigt har dementerat att det skulle ha kunnat förekomma någon kontakt som över huvud taget kunde ha påverkat den svenska rättsprövningen. Det är en rättsprövning som har skett. Det är alldeles självklart att internationella ledare har kontakt med varandra. Det är sant att har kontaktat den men i ett annat ärende. Det är det som har diskuterats, och om det därutöver har varit någon information om detta som han har framfört har jag ingen som helst aning om. Det är jag som har ansvaret för detta ärende i regeringen, och jag kan därför entydigt säga att det över huvud taget inte har påverkat ärendet. Det skulle inte heller ha kunnat göra det. Däremot ska tilläggas att ingen seriös svensk regering, när miljöprövningen är avklarad och miljökraven är tillgodosedda, hade kunnat säga nej till det projekt som man enligt internationell rätt har rätt att lägga ut. Det skulle strida mot svensk tradition som rättsstat, och det skulle vara att mycket grovt bryta mot internationell rätt. 37 (): Jag har en fråga till integrations- och jämställdhetsminister . Den handlar om diskriminering av gravida. Enligt uppgift håller nu på att föra talan mot . Det är 18 olika fall, och det gäller att gravida har nekats sjukpenning. Fyra av fallen har fått domslut i tingsrätten där har blivit fälld för diskriminering av gravida. Jag undrar vilka åtgärder ministern överväger att vidta med anledning av de nu uppmärksammade domsluten. 38 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag förstår inte riktigt varför jag måste vidta några som helst åtgärder efter att man har fällt en dom i domstolen. har tydligen fällts för att ha diskriminerat dessa kvinnor för att de var sjuka och skulle få sjukersättning. I övrigt vet jag inte vad jag som minister med ansvar för diskrimineringsfrågor förväntas vidta för åtgärder efter en sådan dom. 39 (): Det jag funderar på är om det kanske finns någonting att göra som skulle förhindra att vi får en fortsättning på den typen av händelser. Mitt parti har föreslagit något slags liten graviditetspeng en trygghet i väntans tider som man skulle kunna utnyttja i slutet av en graviditet. Skulle det kunna vara någonting som ministern möjligen kunde tänka sig att verka för? 40 Integrations- och jämställdhetsminister (): Det är möjligt att via föräldraförsäkringen i förväg ta ut jag tror att det är en månad, alltså innan man föder. Det är just för att man utgår från att vissa kvinnor inte mäktar med att jobba tiden ut. Den möjligheten finns således. Det som domen stipulerar är väl någonting annat än den möjlighet som kvinnorna kunde ha använt sig av ifall de behövde vara hemma. får titta på domen, och om det visar sig att två lagstiftningar går mot varandra och inte kan verka sida vid sida finns det anledning både för mig och för Husmark att titta närmare på dessa frågor för att se hur vi kan lösa dem. För tillfället ser jag inte att den dom som kom i går skulle föranleda några åtgärder från min sida. 41 (): Jag vill ställa två frågor till om EU-biståndet. Tidningen har på ett pedagogiskt sätt visat vart EU-biståndet tar vägen. Som vi egentligen redan visste går mycket av biståndet till forna kolonier eller till länder där EU har ett egenintresse. Det är ganska uppenbart att det inte är de fattigas perspektiv som står i centrum. Till exempel får i bistånd som de finansierar stora biståndssatsningar i andra delar av världen. går till ; jag antar att det är fråga om någon form av EU-anpassning. får , trots att det är långt ifrån det fattigaste landet. Jag skulle till att börja med vilja veta hur ministern ska arbeta för att EU:s bistånd ska bli mindre egencentrerat. Sedan återkommer jag med ytterligare en fråga om EU-biståndet. 42 Statsrådet (): Jag tycker att vi kan se att det skett en stark förbättring av EU-biståndet som har varit, inte minst med tanke på internationellt samarbete kring överenskommelser. Jag tänker på Agra, på hur man förvaltar och använder sig av ägarskap och landfördelning. Det finns nu en helt annan professionalism, och man tar de fattiga människornas perspektiv i beaktande utifrån hur man jobbar med bistånd internationellt. Här har även anpassat sig. Lite grann av samma kritik skulle även kunna riktas mot oss och hur vi jobbar i . är faktiskt största mottagarland. I jobbar vi med EU-anpassning, med att förstärka möjligheterna för mänskliga rättigheter och med fördjupad demokratisering. Vi har i fortfarande visst utvecklingssamarbete också med , bland annat för att påverka miljö- och klimatproblematiken. Det handlar om hur biståndet ser ut i en föränderlig värld. Jag tycker att vi ska fortsätta att granska och påverka EU-biståndet och också förbättra det. Det finns mycket kvar att göra. Där delar jag uppfattning. Men det finns också anledning att se på hur vi själva jobbar med detta, och jag vill inte instämma i att det skulle vara så himla dåligt som det antyds. 43 (): Jag konstaterar att det inte är de fattigas behov som står i centrum utan väldigt mycket våra egna behov. EU stöttar även demokratiutveckling. Det gäller bland annat valet och i . Också satsar 40 miljoner på demokratiutveckling, på att hjälpa medborgare att delta i det politiska livet. försöker myndigheterna i att på alla möjliga sätt stoppa det gröna partiet från att bildas, trots att de uppfyllt alla de krav som ställts för att kunna göra det. senast gällde det en kongress som hölls . Ett antal personer som man misstänker var från säkerhetstjänsten kom in och helt enkelt störde ordningen. Det fick polisen att avbryta mötet i stället för att slänga ut fridstörarna. Vad kan EU göra, och vad kan göra via vårt bistånd, för att se till att den demokratiska utvecklingen i går i en sådan riktning att politiska partier kan bildas? Det är ju grunden för demokratin. Om vi ger bistånd till demokratiutveckling men inte utgår från själva grunden för demokratin, vad har vi då? 44 Statsrådet (): Jag vill invända mot att vi ger bistånd för egna behov. Vi har ett fattigdomsperspektiv. Vi kan se att en EU-anpassning i till exempel underlättar för turkisk utveckling liksom det faktum att vi har de fattigas perspektiv både i EU-biståndet och i det svenska biståndet. Det som skett i , och som är nydanande, är att vi har ett ökat fattigdomsfokus, och fler insatser görs nu i de allra fattigaste länderna. Där har vi försökt göra en länderportfölj, vilket innebär att vi gör mycket mer i postkonfliktländer. Jag är glad för frågan. Det är viktigt att vi diskuterar inriktningen och hur det ser ut långsiktigt, inte minst beträffande demokratifrågorna. Vad gäller engagemanget i vill jag nämna att vi var ett av de första länder som gick in där efter folkmordet . har ett högt anseende i , och påverkar vi behovet av en fördjupad demokratisering. Det är ett land som i det avseendet är mycket skört. Inte minst fråga visar att vi måste ha medvetenheten och vara tydliga i dialogen. Det gäller dels regering till regering, dels det svenska engagemanget där vi måste påtala att situationen inte är tillräckligt bra. Jag är liksom kritisk i denna del och avser att följa upp detta eftersom det finns brister i demokratiska traditioner och ibland också brist på nytänkande i många av de partnerländer vi har. 45 (): Min fråga går till arbetsmarknadsminister . Nästan som borgerlig politik slog sönder a-kassan såg närmare en halv miljon människor sig tvingade att lämna a-kassan. Massarbetslösheten spred sig som en löpeld och många människor hamnade i kaos och ekonomiskt trångmål. Ovanpå allt detta kommer att handläggningstiderna för att få ut sin a-kasseersättning är alltför långa. Många människor väntar , i värsta fall i månader, innan de får sin ersättning. Min fråga är: På vilket sätt tänker arbetsmarknadsminister ta sitt politiska ansvar för kaoset och hjälpa de människor som väntar på sin ersättning från arbetslöshetskassan? 46 Arbetsmarknadsminister (): Låt mig påminna om att när vi tog över var 700 000 löntagare i utan arbetslöshetsförsäkring. är det ytterligare 500 000, och av dem är 300 000 väldigt nära pension. Så väldigt omvälvande är det alltså inte. Vi hade naturligtvis löst problemet med en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring, men det ville inte ställa upp på. Jag tycker att det är bedrövligt att a-kassorna inte klarar av sin uppgift. Det stärker mig i tron att vi borde ha ett annat system när det gäller arbetslöshetsförsäkringar.