prot · GX0947 · 2009-12-10 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2009/10:67 till socialutskottet /10:70 till Framställning 2009/10:RB2 till finansutskottet 3 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /10:SfU2 och SfU8 betänkande 2009/10:FiU16 betänkanden /10:KU16, KU22 och KU33 4 § Utbildning och universitetsforskning Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2009/10:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (prop. 2009/10:1 delvis). 1 (): är det, precis som andre vice talmannen sade, , och hela världens blickar riktas mot . Vad kan vara viktigare än att ha en diskussion och debatt om vad som är framgångsfaktorerna inom utbildning och forskning? debatterar vi allt från förskola till forskning. Det är precis så det är. De barn som börjar i förskolan är framtidens forskare. som precis har lärt sig att knyta skorna på förskolan är kanske morgondagens Nobelpristagare i kemi. ska färdas länge genom utbildningssystemet, och vår politiska uppgift är att göra den resan väl värd. Då krävs det en skola och forskningsresurser i världsklass samt en syn på kunskap som förenar både spets och allas rätt till förstklassig utbildning. Målen måste sättas högt och vara långsiktiga. Utbildning avgör individens frihet, trygghet och möjlighet till utvecklande jobb men också samhällets förmåga till omställning, utveckling och tillväxt. utvecklas när vi lär oss nytt. Därför vill vi se en politik som öppnar dörrar till ett livslångt lärande med återkommande möjligheter för alla, inte bara några. Möjligheten att utbilda sig är självklart extra viktig när det är lågkonjunktur. All utbildning i ska vara av hög kvalitet. Vårt högkvalificerade samhälle ställer allt högre krav på formell utbildning. Det kräver att hela utbildningssystemet från förskolan till universitet och doktorandstudier fungerar bra och ger människor de kunskaper och färdigheter som krävs i vårt moderna samhälle. En hög utbildningsnivå hos befolkningen har också bidragit till svenska framgångar och är central även för en fortsatt stark svensk utveckling. är ett litet land i en mycket stor värld. Det som gör att det har gått bra för är att vi har varit duktiga på att tillvarata och utveckla alla begåvningar som finns i vårt land. har varit mycket duktigt på att skapa möjligheter och åter möjligheter för barn, ungdomar och vuxna att utveckla sina begåvningar, utbilda sig, åter utbilda sig och omskola sig när det behövs ny kompetens. Därför behöver vi möjligheternas utbildningssystem i . Huvudinriktningen på den socialdemokratiska skol- och utbildningspolitiken är tydlig. Fokus ska ligga på lärande och dokumenterat resultat. Elevernas vilja och lust att lära sig måste stimuleras. Vi vill ha kompetenta, kritiskt granskande och kreativa elever. Det handlar om tydliga mål, systematisk uppföljning och höga förväntningar, ömsesidig respekt för arbetsro och trygghet, ett aktivt värdegrundsarbete och inte minst ett tydligt professionellt ledarskap i skolan. Vi socialdemokrater vill att alla barn, oavsett barnets förutsättningar, föräldrarnas utbildning eller inkomst, ska ha rätt att utvecklas och nå kunskapsmålen. Skolans sätt att fungera har här en avgörande betydelse för om eleverna når målen eller inte. Om inte skolan lyckas i sitt uppdrag slår den sociala bakgrunden igenom. Därför måste alla skolor vara bra skolor. Det finns inga skiljelinjer i svensk utbildningspolitik mellan om man vill ha ordning och reda i skolan eller om man är för eller emot kunskap. Den stora skillnaden handlar i stället om synen på människor, om man ska kunna lära sig mer och få en ny chans. Ska vi ha en skola som sorterar elever och dömer ut den som inte har gått en spikrak väg genom alla utbildningar? Eller ska vi ha en sammanhållen skola och ett utbildningssystem som ger en chans, en chans och en chans till? Vad vi nu ser i är en ökad segregation och en uppdelning av barn efter föräldrars inkomst och sociala ställning. Det är en segregation som riskerar att öka i takt med minskade resurser till skolan. Det här är djupt oroande. Den borgerliga majoriteten diskuterar kepsar och mobiltelefoner som dörrarna stängs för mängder av unga människor. Jag ska ta det här från början: Förskolan. Det är här som grunden läggs denna svenska exportsuccé. Delegationer från hela världen kommer för att se på den svenska förskolan, hur man lyckas kombinera omsorg med pedagogiskt utvecklingsarbete, som dessutom leder till jämställdhet. I det borgerligas behandlas lärarna inom förskolan som andra klassens lärare, som inte ska ha möjlighet till forskning och där cheferna inte ska ha rätt till utbildning. Dessutom inför man vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng som drar resurser från förskolan. De barn som har det största behovet av förskolan riskerar att stängas ute. I stängs nu förskolor, och barn riskerar att inte komma i kontakt med det svenska språket förrän de börjar i skolan. Vi vill i stället att förskolans roll stärks för alla barn. En förskola med omsorg och lärande på lekens grund ska vara starten på det livslånga lärandet. Vi vill i stället förstärka kvaliteten i förskolan och garantera att alla förskolor har utbildad personal och följer den nationella läroplanen; helt enkelt möjligheternas förskola. Trots att konstaterar att en av de främsta anledningarna till att resultaten nu sjunker i den svenska skolan är att segregeringen ökar gör den borgerliga majoriteten tvärtom. Den framgångsrika skolan är den sammanhållna skolan där barn går tillsammans och där man lär av varandra. Vad gör den borgerliga regeringen? Jo, man inför system så att utbildningsvalen skjuts nedåt i åldrarna. De val som görs kommer att påverka möjligheterna att sedan komma in på önskat gymnasieprogram. Utbildningsministern aviserar elitklasser inom . Agnarna ska sållas från vetet, och ett nytt parallellt betygssystem införs från förskoleklass. Barn är olika och kräver självklart olika resurser. Stora skattesänkningar leder nu till att lärare sägs upp. Vi vet vilka barn som kommer att få betala för detta. Vi säger i stället att barnen inte ska betala krisen. Därför vill vi öronmärka pengar till skolan och se till att de kommer till användning där de behövs allra bäst. Självklart ska skolan också garantera att alla får läxhjälp. Det är så man skapar möjligheternas skola. Så går jag över till gymnasieskolan, där återvändsgrändens politik blir ännu tydligare och där kunskapskraven sänks för hälften av eleverna. Det handlar inte om, som regeringen påstår, att alla ska läsa på högskolan. Det handlar om att alla ska uppnå en grundläggande kunskapsnivå, som faktiskt de flesta arbetsgivare efterfrågar, det vill säga den grundläggande högskolebehörigheten. Dagens och framtidens arbetsliv och samhälle kräver dessa gedigna kunskaper av alla. Förändringarna på arbetsmarknaden och kraven på att förvärvsarbetande ska kunna byta arbetsplats, yrke eller bransch gör att unga som inte har fått tillräckligt med kunskaper på gymnasiet kommer att få det svårt och än svårare . Ungefär hälften av gymnasieeleverna går på yrkesförberedande program. Trots att av eleverna på dessa program når grundläggande behörighet till högskolan, väljer den borgerliga regeringen att sänka kunskapskraven för alla. Enligt tänker sig av alla gymnasieelever att studera vidare på högskolan efter sin examen. Av dessa finns hälften bland dem som läser på barn- och fritidsprogrammet, av dem som går på elprogrammet och en fjärdedel av dem som läser på hotell- och restaurangprogrammet. Åren 20062007 nådde enligt av eleverna på byggprogrammet högskolebehörighet. Det är fler än på teknikprogrammet och färre än bland eleverna på det samhällsvetenskapliga programmet. Ändå väljer man att stoppa dessa elevers möjligheter. Vi vill i stället ha en modern gymnasieskola med såväl förstärkta yrkesinriktade som teoretiska program och självklart en modern lärlingsutbildning med bättre koppling till arbetslivet men utan att göra avkall på kunskapskraven. Så till vuxenutbildningen. Den kommunala vuxenutbildningen har varit den andra chansen i . För den som hoppat av gymnasiet eller inte fått de betyg som krävs för att utbilda sig vidare har möjligheten att komplettera på komvux varit den stora bryggan till kvalificerad yrkesutbildning och till universitet och högskolor. Det första den borgerliga regeringen gjorde när man tillträdde var att slakta vuxenutbildningen. Och när det är lågkonjunktur finns det 30 000 färre utbildningsplatser jämfört med , då det var högkonjunktur. Återvändsgrändens politik är ett faktum. Dessutom har man hittat på mängder av saker som försvårar att läsa vidare. Gamla betyg ratas, man får inte läsa upp betyg på komvux om man bestämt sig för en ny bana och komvuxbetygen hamnar i en sämre kvotgrupp vid antagning till högskolan. Vi vill i stället ge människor nya chanser, fler platser på vuxenutbildningen och möjligheter att gå vidare. Detta är inte minst viktigt nu när det är kris. Det är då unga människor ska ha möjlighet att fylla på sina kunskapsluckor. I stället för den återvändsgrändspolitik som de borgerliga för vill vi ha ett utbildningssystem som ger nya möjligheter. Vi socialdemokrater vill utveckla svensk skola och höja kvaliteten så att varje barn i får de chanser som en bra skolgång ger. Det är en investering , i människors frihet och möjligheter, i svensk konkurrenskraft och i framtidens jobb. Det är så vi får Nobelpristagare även från . 2 AMINEH KAKABAVEH (v): Jag vill meddela kammaren att jag kanske kommer att förlänga debatten . Eftersom inte är här kommer jag att ta debatten för räkning. Jag har ju bara rätt att gå upp en gång i den här debatten, så ni får tåla att jag håller ett lite längre anförande. Jag hoppas att det inte gör så mycket. Vi i anser att investeringar i utbildning måste ge långsiktiga möjligheter till livslångt lärande. Det är en naturlig utgångspunkt oavsett människors bakgrund. Livslångt lärande lägger grunden för utveckling av vårt samhälle, näringslivet, kulturen, välfärdssektorn och individen. Högerregeringen genomför förändringar i det reguljära utbildningssystemet utan att ta hänsyn till arbetsmarknadens behov. Vi i menar att det redan nu råder brist på utbildad arbetskraft inom en rad områden, och denna utveckling förvärras av högerregeringens politik. På grund av regeringens passiva finanspolitik har drabbats hårdare av den ekonomiska krisen än vad de flesta jämförbara länder gjort. Den svenska arbetslösheten är nu högre än EU-snittet och beräknas uppgå till . Regeringens politik har medfört att antalet personer som är anslutna till a-kassan nu är cirka en halv miljon färre jämfört med när regeringen tog över makten . Försämringarna har inneburit att arbetslöshetsförsäkringen inte längre garanterar en skälig inkomsttrygghet vid arbetslöshet. Detta innebär naturligtvis hårdare påfrestningar på den privata ekonomin och för dem som blir arbetslösa. Men urholkningen av arbetslöshetsförsäkringen leder också till att den samlade efterfrågan i ekonomin sjunker, vilket förvärrar lågkonjunkturen. budgetmotion är framför allt inriktad på att skapa fler jobb och utbildningar. anslår vi mer än regeringen till den kommunala sektorn, vilket motsvarar 40 000 fler platser inom den offentliga sektorn. Vi lägger också fram ett förslag om ett investeringsstöd på 8 miljarder till kommunsektorn . Stödet ska gå till investeringar som hotas i lågkonjunkturen, investeringar som vi behöver för att ytterligare stimulera ekonomin och skapa arbetstillfällen. Det handlar om satsningar och upprustningar av till exempel skolor och sjukhus samt infrastruktur, el, vatten, fjärrvärme, vägar och bostäder. står inför en stor generationsväxling på arbetsmarknaden. I flera branscher, inte minst i den offentliga sektorn, riskerar vi att stå inför en brist på kvalificerad arbetskraft inom flera områden. som arbetslösheten bland unga är hög finns det eftersatta behov av fortbildning inom stora yrkesgrupper, exempelvis inom äldreomsorgen. anslår därför medel till riktade utbildnings- och kompetenshöjningssatsningar som bidrar till att slussa de yngre in i arbetslivet där pensionsavgångarna kommer att bli många framöver. Vår bedömning är att förslagen i budgetmotion sammantaget ökar antalet sysselsatta med 40 000 personer . tyder våra beräkningar på en ökning av antalet sysselsatta med ca 60 000 personer. För att stärka alla elevers rätt till kunskap anser vi i att det behövs en permanent förstärkning av skolans resurser. Framför allt behövs det fler vuxna i skolan. Det behövs pedagogisk personal som kan hjälpa eleverna i deras lärande, men även personal som kan ge stöd på annat sätt. Det innebär att vi avvisar den kortsiktiga resursförstärkning med för som högerregeringen föreslår under anslaget 1:11. Vi i anser att all gymnasieutbildning ska ge tillräckliga kunskaper för såväl fortsatta studier som arbets- och samhällsliv och anser därför att försöket med lärlingsutbildning ska upphöra eftersom antalet kurser reducerats. har tillsammans med Socialdemokraterna och kommit överens om åtgärder för att minska ungdomsarbetslösheten, bland annat genom att ge dem bättre möjligheter att studera. Vi skjuter till som en följd av att vi föreslår en förstärkning av studie- och yrkesvägledningen i gymnasieskolan. Vidare vill vi tillföra totalt mer än högerregeringen till anslag 1:15, Statligt stöd till vuxenutbildningen. Av dessa medel går till ett ungdomslyft med 10 000 platser på komvux samt 700 platser inom . Det stora behovet hos många människor att komplettera sin tidigare utbildning möter vi genom satsningen . Genom satsningen tillförs anslaget , vilket innebär ytterligare 5 000 platser på komvux. Flickor måste våga gå ut utan att vara rädda för överfall. Vi vill stärka tjejers självförtroende, och därför föreslår att feministiskt självförsvar ska erbjudas alla flickor från årskurs 7. Under detta utgiftsområde avsätter vi totalt för att stärka arbetet med feministiskt självförsvar ute på skolorna. anser vidare att resurserna till anslag 2:54 för särskilda utgifter inom universitet och högskolor med mera ska öka med utöver regeringens förslag . Vi avsätter för att genomföra en kvalitetsförstärkning av högskoleutbildningen, framför allt inom samhällsvetenskap och humaniora. Vi i vill ge unga bättre möjligheter att studera. Vi vill öka antalet högskoleplatser med 2 500 fler än högerregeringen och avsätter därför för denna åtgärd. Därtill avsätter vi för praktik och karriärvägledning vid högskola och universitet. Satsningarna är gemensamma med Socialdemokraterna och . Enligt vår uppfattning är det ett stort problem med den nuvarande lärarutbildningen att alla examina inte ger behörighet till forskarutbildning. Vi vill därför se en förlängning av vissa examina på avancerad nivå inom lärarutbildningen och avsätter för detta ändamål. Sist men inte minst vill vi i avsätta för att finansiera studentinflytande och till studiesocial verksamhet vid universitet och högskolor efter kårobligatoriets upphörande. Enligt vår mening är det viktigt att studieinflytandet säkras och att den studiesociala verksamheten bibehålls. När vi talar om en likvärdig skola är det viktigt, särskilt för de borgerliga företrädarna, att understryka att det inte betyder att allt ska vara likadant. När det kommer till användningen av ordet rättvisa är det dock exakt lika som avses. Rättvisa handlar för mig om att utjämna skillnader. Vi vet att det finns skillnader i förutsättningar när man väljer att studera vidare. För en del är steget stort, för andra är det mindre. När man ser på den samlade utbildningspolitik som högerregeringen presenterat inser man att det inte handlar om intresse för rättvisa, utan politiken går ut på att begränsa möjligheterna till bildning för en del människor. Regeringen har fått kritik av bland andra TCO och SFS. I sin rapport menar de att bristen på tid mellan lärare och elever har påverkat kvaliteten. Det är en bra rapport. Förhoppningsvis tar regeringen till sig kritiken och förbättrar utbildningen som är viktig för vår välfärd och framtida utveckling. Det är viktigt att människor som går på universitet och högskolor och skuldsätter sig för att kunna göra det lär sig ordentligt. En del klarar kanske att sitta med böcker och dator hemma, men det finns människor som inte klarar sig utan undervisning av lärare. Enligt rapporten kommer bristen på tid mellan lärare och studenter att försämra kvaliteten på högskoleutbildningen. Man föreslår därför minst lärarledd undervisning . gäller minst undervisning , men det fungerar inte. Vi kan kanske komma in mer på detta under debatten. 3 (): på hyllar vi kunskapen. Då måste man ställa sig frågan hur man uppnår kunskap. Det är en fråga som vi förtroendevalda borde ställa oss oftare så att vi kan fundera över vilka förutsättningar vi vill ge lärare och elever ute i landet. Vilka förutsättningar kan vi ge lärarna så att de på bästa sätt kan lyfta fram det bästa hos eleverna? Hur kan vi ge eleverna förutsättningar att utveckla sina högst individuella möjligheter till kunskap? Jag anser att vi står inför ett stort vägval, likriktning eller mångfald. Jag har här i kammaren förvånats över att vi har en borgerlig regering som likriktar i stället för att skapa mångfald, som inskränker möjligheterna till individens utveckling och som stänger dörrarna. I morse hörde jag på Ekot att man på är oroad över att de som börjar gymnasiet inte känner till vilka nya regler alliansregeringen har infört för antagning till högskolan. Finns det något som är viktigt inom utbildning så är det förutsägbarhet. Detsamma gäller inom företagande. Det finns inget som kan stjälpa företagsamhet så som ett hattande fram och tillbaka med regler där procentsatser höjs och sänks och så vidare. Det medför ett otroligt merjobb för alla företagare. För elever som ska börja gymnasiet är det viktigt att veta vart deras gymnasieutbildning leder. Då är det ganska allvarligt att är oroligt över att de elever som börjar gymnasiet inte vet om vilka nya regler som den borgerliga regeringen har hittat på. Det är ett underbetyg för regeringen. Man ger inte gymnasieeleverna långsiktiga möjligheter att påverka sin egen framtid. Det är detta min kritik handlar om. Vi rödgröna vill skapa en möjligheternas skola och öppna de dörrar som ni har stängt. Det är skolan som ska ge kunskaperna. Om vi ska ha en modern möjligheternas skola i en värld där globaliseringen ökar, där flexibiliteten ökar, där behovet av snabba omställningar ofta ökar, där vi även kommer att ha kriser som kräver omskolning är det fel att skapa en skola där man i årskurs 5 måste bestämma vad man ska läsa på högskolan för att ha de rätta meritvärdena för att komma in på det rätta programmet på gymnasiet och sedan på det rätta programmet på högskolan. Det blir stängda dörrar. Det gäller också att skapa resurser. Här i möter vi inte så mycket av krisens . Jag har varit i och besökt skolor. Jag intresserade mig för hur kommunen hade klarat krisen. Det är en borgerligt styrd kommun. Jag blev lite förvånad. De kan inte förbruka cirka en tredjedel av de extra miljoner de har fått av regeringen . För att de är ansvarsfulla. Min eloge till de kommunekonomer som är ansvarsfulla och inser att man inte kan anställa folk när regeringen ger extra resurser för bara . Eftersom regeringen vägrar att ge kommunerna extra resurser kan man inte använda pengarna för att anställa långsiktigt. Man måste avskeda i stället. Trots att inte förbrukar cirka en tredjedel av sina extra resurser har man gjort besparingar och nedskärningar på barnomsorgen som den ökar i volym. För att regeringen inte ger resurser långsiktigt, utan kortsiktigt. För att visa på motsatsen kan jag berätta att när jag under förra mandatperioden satt i fick vi vid något budgetmöte höra av ekonomer att man hade fått så mycket resurser av en socialdemokratisk regering, stödd av och , att man inte behövde klaga längre. Då menade vi allvar med att ge kommunerna möjligheter och resurser att utföra sitt uppdrag. Den här regeringen har glömt bort det. Det handlar om valfläsk; tydligare kan det inte vara. Vi politiker ska ge kommunerna resurser att skapa möjligheternas skola, inte de tidiga valen. När jag räknade upp dem förut glömde jag att vi kommer att få ännu en stängd dörr, nämligen när utbildningsministern ska införa betyg för förskoleklasser som han har utlovat. Det blir intressant. I går fick vi också en intressant om att tyvärr har tappat i resultat när det gäller matte och fysik. Det är väldigt allvarligt. Det är viktigt att vi tar till oss detta. Utbildningsministern pratade genast om lärarutbildning. Det är klart att vi ska se över lärarutbildningen. Det kommer en proposition, men jag är inte säker på att den kommer att råda bot på detta. Vi måste också fundera över hur man gör saker och ting snabbare. Då handlar det om något väldigt bra som alliansregeringen har infört, nämligen Lärarlyftet. Jag gillar Lärarlyftet, men jag noterar att man i budgeten har tagit pengar från Lärarlyftet. Man gör nämligen inte av med pengarna. Man får inte lärarna att utbilda sig så man börjar plocka pengar för att finansiera andra delar i budgeten. aviserar man en översyn. Det skulle man ha tänkt på lite tidigare, tycker jag. har varit inne på det . Vi menar att man för länge sedan borde ha funderat över hur man ska ändra detta. Det kan till exempel vara riktade satsningar. Det är inte säkert att alla lärare som behöver fortbildning söker. Fortbildning är det snabbaste sättet vi från statsmaktens sida har för att förändra undervisningen i skolan. Fortbildning går snabbare än att förändra lärarutbildningen. Man kan fundera över om den inte borde riktas mot lärare som inte har satt sin fot på en högskola, kanske inte sedan de gick färdigt sin utbildning. Man kan också fundera över, vilket vi föreslår, att höja ersättningsnivån. Det är en hel del ensamstående, framför allt kvinnor med barn, som inte har råd att gå Lärarlyftet eftersom ersättningen är så mager. Vi skulle över huvud taget behöva en starkare kvalitetssatsning. Sedan den här regeringen lade ned Myndigheten för skolutveckling och tog bort kunskapsöverföringen mellan olika skolhuvudmän har vi ett problem när det gäller hur goda erfarenheter ska förmedlas mellan skolor. Det gjorde Myndigheten för skolutveckling. Jag gråter inte över nedlagda myndigheter, men jag kritiserar när uppdrag försvinner som en del av en ideologisk styrning där staten ska dra sig tillbaka och inte uppfylla sitt uppdrag att vara kunskapsförmedlare och bilda nätverk. Jag förstår att inte utför detta. De får inte göra det enligt den här regeringens tankar. Vi behöver en möjligheternas skola. Vi behöver inte en stängda dörrarnas skola. Vi behöver en framtidens skola i . För det behöver vi en ny regering. 4 (): befinner sig i ett mycket tufft ekonomiskt läge. De senaste ett och ett halvt åren har och världen befunnit sig i den största ekonomiska kris som vi har sett sedan depressionen . Det är en global kris som satt djupa och tydliga sår och spår i nationer och branscher, men också i enskilda människors och familjers liv. Trots denna globala kris står starkare än många andra länder i och världen. De flesta menar att läget stabiliserat sig så pass att man kan tala om att en ljusning och vändning är på väg. Innan vi törs och kan vara tydliga med att vändningen är här återstår mycket av konkret politiskt arbete. I tider som dessa är det oerhört viktigt att satsa rätt, att våga vara tydlig och se konkreta åtgärder som leder till jobb och fler företag som leder till en god tillväxt så att vi kan få en välfärd i vårt land. Fortbildning och utbildning är två grundbultar för att gå mot jobb, välfärd och tillväxt. En satsning på att utveckla kompetenser förbättrar förutsättningarna att möta kriser och snabbt göra en återhämtning.