prot · GW09117 · 2009-05-13 00:00:00 — Det finns väldigt mycket i utskottets överväganden i det här betänkandet som jag kan ställa mig bakom. har på vid upprepade tillfällen understrukit vikten av klimatpåverkan och att den måste tas på allra största allvar. Utskottet skriver till exempel: Klimatförändringarna utgör ett allvarligt och långsiktigt hot. De undergräver ansträngningarna att nå en hållbar utveckling och minskad fattigdom och befaras bli ett stort hot mot uppnående av FN:s millennieutvecklingsmål. Torka, översvämningar, stormar och förhöjd havsnivå kan leda till livsmedelsbrist, sjukdomsutbrott, förstörelse av infrastruktur och värdefulla naturresurser samt påverka säkerhetsfrågor. Detta är globala utmaningar men dessa väntas drabba fattiga människor inte minst de som bor på landsbygden och fattiga länder särskilt hårt. Det beror på att de är starkt beroende av naturresurser och har begränsad kapacitet att hantera effekter som har inverkan på levnadsförhållanden och livsmiljöer. Till detta kommer det hot som miljöförstöring utgör. Fattiga människor är de som drabbas hårdast även av miljökatastrofer och föroreningar. Så står det i utskottets text. Det låter nästan som om det var som hade skrivit det, och hade det varit hade det garanterat inte varit en utskottstext. Men har alla partier i förstått att det hela inte bara var ett påhitt från vår sida. Lösningarna kan däremot se olika ut. Jag vill därför ta upp ett motionsyrkande om global avveckling av kärnkraften som på grund av min ouppmärksamhet vid justeringstillfället inte kom med bland reservationerna. Det innebär inte att vi på något sätt instämmer i utskottstexten utan tvärtom. har inte bytt fot i vår strävan efter avveckling av kärnkraften både i och utanför landets gränser. Jag vill därför, så att inget tvivel om den frågan kan uppstå, betona att vi naturligtvis står bakom både det yrkandet och alla andra egna motionsyrkanden i det här betänkandet. Däremot yrkar vi bara bifall till de reservationer som och Hans redan har tagit upp, nämligen reservation 1 och 3. Utskottet menar att tillgång till moderna energikällor och energi till rimliga priser är en förutsättning för utvecklingsländernas del för att nå FN:s millenniemål. Jag håller fullständigt med om det, men, fru talman, kärnkraft är inte en modern energikälla, och den är inte billig. Dessutom tar den att bygga, och det innebär att ny kärnkraft inte har en chans att bidra till att minska utsläppen inom den tioårsperiod som vi förmodligen har på oss för att åstadkomma den förändring som krävs för att temperaturen på den här planeten ska vara uthärdlig för människor . Det gäller utöver de redan väl kända risker kärnkraften medför från brytning till avfallshantering. Redan det borde ha inneburit att kärnkraften aldrig skulle ha byggts till att börja med. Inte minst skulle kärnkraften i händerna på fel personer, till exempel terrorister av olika slag, inte bli en framgångssaga. Bara att skydda kärnkraftverk och avfallstransporter kommer att kosta skjortan. Kärnkraft är inte lösningen. Kärnkraft är fördärv, och jag kan inte förstå hur majoriteten kan hålla med om att EU ska hjälpa till att utveckla kärnkraft i ett antal tillväxtländer. Det är att lura på dem dyr teknik som dessutom riskerar att skapa en beroendeställning. Länderna och strålar trots att de såvitt jag vet har vare sig kärnkraft eller uranfyndigheter. Däremot har de förmodligen dumpat radioaktivt avfall från något kärnkraftsland, kanske från . Tyngdpunkten i det här betänkandet är ändå som jag ser det inte de enskilda energislagen utan hur vi på bästa sätt ska klara klimatet som vi bekämpar fattigdom i redan fattiga länder. Långt fler människor dör av svält och fattigdom än av krig och konflikter, och klimatpåverkan späder på både fattigdomen och konflikterna runt om i världen. menar att de största utsläppsminskningarna måste ske i de rika länderna, för det är vi som har skapat problemet. Därför har vi ett ansvar att åtgärda det vi har ställt till med. Vi har en skuld till de fattigare länderna, och vi måste återbetala den skulden. Vi ska dessutom se till att de fattigare länderna ska kunna öka sitt välstånd utan att begå samma misstag som vi har gjort. Det är vi nog överens om, även om några av oss vill gå fortare fram och ser andra lösningar. Mötet i kommer att bli avgörande för planetens framtid. Vi vet att det inte kommer att bli lätt att få vissa länder att gå med på bindande avtal, ingen nämnd och ingen glömd. Men den låsning som har uppstått skulle kunna lösas med den modell som kallas Greenhouse development rights. känns det som om regeringen har avfärdat modellen med grund i att den kom för sent och att det därför inte är möjligt att beakta den. Men jag menar att det inte är . Det är maj , och mötet är . När viljan finns brukar det gå fort. Fråga , honom är det fart på! En annan viktig fråga för att komma till rätta med klimatpåverkan är att försöka undvika all ny exploatering av fossila bränslen. har många fattiga länder stora obrukade naturresurser som skulle kunna förbättra deras ekonomi avsevärt. Det är ingen självklarhet att de som har obrukade oljeresurser inte ska få använda dem. Därför behövs någon form av mekanism för att kompensera de länder som avstår från att exploatera olja och gas, inte minst i de tropiska regnskogarna som också hotas av annan skövling. Avskogningen i världen är en klimatfaktor som vi sällan diskuterar. Det är inte bara den tropiska skogen som försvinner utan en stor del av övrig skog också. Det ger inte lika högljudda protester naturligtvis, men det bidrar också till den samlade klimatpåverkan. En viktig fråga är också att ställa krav på att anta en strategi för ökat stöd till förnybara energikällor det har vi redan hört lite om tidigare och att stöd till fossilbränsleindustrin fasas ut, för vi måste stoppa de pågående subventionerna till miljöförstörande verksamhet, och det måste vi göra så fort som möjligt. Med det avslutar jag mitt anförande här . 137 (): Vi diskuterar som så många har sagt ett aktuellt och mycket viktigt område, nämligen frågorna om hållbar utveckling, miljö och klimat. För att börja med att beta av formalia kan jag direkt yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Utvecklingspolitiken och klimatpolitiken är prioriterade frågor för såväl alliansregeringen som majoriteten här i riksdag. Vi har stått här i kammaren och diskuterat alla de satsningar som har genomförts för att förbättra och effektivisera den svenska utvecklingspolitiken. Klimatpolitiken har varit en tydlig del i de här diskussionerna. Vi har diskuterat klimatsäkring av biståndet. Det har tillsatts en internationell klimatkommission som leds av vår biståndsminister . I detta betänkande behandlar vi ett antal motioner från diverse partier som berör ett antal olika frågor inom de här områdena. I många av motionerna kan jag konstatera precis som föregående talare att det finns en stor samsyn, och många delar jobbas det redan för. Sedan finns det några frågor där jag inte alls eller bara delvis har samma uppfattning som oppositionen. Jag återkommer till detta . Miljö-, klimat-, utvecklings- och biståndspolitik är till viss grad separata områden, men de är i mångt och mycket väldigt beroende av varandra. Det kommer även in andra politikområden som är viktiga för att nå både förbättrad utveckling och förbättrad miljö och minskade klimatpåfrestningar. Tillväxt och handel är en sådan del, liksom givetvis mänskliga rättigheter och demokrati. En väl fungerande handel och tillväxt är väsentligt för att höja levnadsstandarden för människorna som bor i utvecklingsländerna men givetvis också för andra länder. Genom en god ekonomisk tillväxt får såväl befolkning som företag möjlighet att göra investeringar i miljöförbättrande åtgärder och kan också unna sig att köpa mer miljövänliga produkter. Då är det också viktigt att arbeta för att få bort tullar och handelshinder. Vi ska jobba för att avskaffa subventioner. Jag tror att det finns en ganska stor enighet, inte minst inom EU-arbetet, om att man avskaffar framför allt subventioner exempelvis inom jordbruket som förhindrar en positiv utveckling och en bra handel med många av utvecklingsländerna. En fråga där jag inte delar vänstersidans synpunkter gäller vattnet. Det är brist på dricksvatten. Det är över en miljard människor runt om i världen som inte har tillgång till rent vatten. Det är ett jätteproblem. Däremot är problemet inte alltid brist på vatten, utan det är brist på det rena vattnet. Möjligheterna, tekniken, ekonomin och så vidare saknas att rena vattnet. Det är klart att det inte är speciellt produktivt att helt stänga av möjligheterna att kunna bedriva näringsverksamhet i området, och det leder sannolikt inte till mer dricksvatten. Däremot finns det inget i frihandeln oavsett om det gäller vatten eller andra produkter som hindrar att man har miljökrav, exempelvis mer skatter på miljöfarliga produkter och verksamheter. Det är dock viktigt att de reglerna tillämpas lika på inhemska och utländska bolag. Om det finns miljöproblem ska man angripa problemet, men inte genom att angripa handeln utan genom att angripa det som är det verkliga problemet. Vi kommer att behöva fortsätta att stärka fokuset på sambandet mellan utveckling och klimat men också övriga områden såsom handel, demokrati och mänskliga rättigheter. Vi behöver i världen färre och inte fler tullar och handelsregleringar. När det gäller såväl klimatområdet som utvecklingsområdet är också EU-samarbetet och det kommande EU-valet en bra möjlighet för att driva sina frågor, inte minst under det svenska ordförandeskapet i EU som tar vid . I detta anförande instämde (). 138 () replik: Jag skulle vilja diskutera vattenfrågan med . Vi har, och det är ju med instämmande, konstaterat att vi inte ska sälja ut svenskt vatten utan att det ska vara offentligt. Det har ni själva landat i. Hur kan det då komma sig att ni tycker att det är okej att det ska privatiseras i utvecklingsländerna? Varför ska det säljas ut till privata företag i utvecklingsländerna när vi inte ska göra det i ? 139 () replik: Jag tror att vi behöver överväga alla delar för att få fram vatten till befolkningen i alla länder. Och jag tror att vi genom att också låta marknaden agera kan öka möjligheten för människor i länder där det är stor vattenbrist att få tillgång till vatten. Jag ser alltså inte det problemet. 140 () replik: Det var ett märkligt svar. I länder där vi har pengar och kan köpa, där ska vi ha det offentligt, men i länder där människor är fattiga och inte har råd, där ska man privatisera det. När det gäller den ekvationen tror jag inte att det är många som förstår hur riktigt får matematiken att gå ihop. Dessutom kan man lyssna till vad många jag har inte hört någon med avvikande uppfattning, faktiskt utvecklingsexperter säger om det grundläggande behovet av tillgång till rent vatten och att det är en fundamental förutsättning för att människor ska kunna lyfta sig ur fattigdomen. Jag har heller inte hört någon som har pratat om att privatisering i just det här specifika avseendet skulle öka tillgången till vatten för fler människor om man gjorde det till en handelsvara snarare än att man gjorde det till en offentlig tillgång som alla människor skulle ha rätt att ha tillgång till. Det vi pratar om här är basala, grundläggande mänskliga rättigheter att kunna ha tillgång till rent vatten. Jag kan förstå att vi har olika uppfattning. Jag är själv ingen statskramare som anser att staten ska äga allting, varje beståndsdel, tvärtom. Det finns goda skäl för oss att ha ordentliga debatter i ganska många olika frågor. Men här gäller det utvecklingsländer och grundläggande tillgång till basala nödvändigheter som rent vatten, som vi vet är så fundamentalt. Jag vet i att just tillgång till vatten är helt avgörande för människors överlevnad på många platser. Jag är tveksam till att det skulle kunna öka på grund av att man privatiserade och gjorde vatten till en handelsvara. Den handelsvaran existerar ju för övrigt redan. Man kan ju köpa mineralvatten och annat. Men det har fattiga människor inte råd till. 141 () replik: Jag tror inte att det finns några delade meningar om betydelsen av rent vatten för utvecklingen i olika länder. Däremot är det så att i de flesta av de länder där det råder stor brist på vatten är det inte heller så att staten och samhället i stort är speciellt väl organiserade. Där tror jag att vi ska vara öppna för olika möjligheter och också ha möjligheten för företag att bedriva handel med vatten. Vi är lyckligt lottade. Vi bor i ett land där vi har en väl fungerande statsapparat. Det är ganska många som inte har det. Där tror jag att företagen kan spela en viktig roll. 142 HANS () replik: Det är alltid intressant att höra . Det blir alltid en kortfattad snabbkurs i nyliberal teoribildning. Här får vi höra från talarstolen att handeln minskar fattigdomen på något sätt per automatik utan att någon ska ifrågasätta det. Hörde över huvud taget mitt anförande? Kan han säga det med tanke på utvecklingen i ? Kan han säga det till befolkningen i , som har exporterat och sålt sin olja? På vilket sätt har oljeutvinningen i lett till att befolkningen har blivit rikare där? Vi vet att av befolkningen i lever på per dag. Vi får också höra att multinationella företags vinstintressen ska styra tillgången på vatten i världen. Ja, har ju rätt att ha den åsikten. Jag tror att väldigt få människor i slummen i , eller skulle hålla med om den åsikten. Men varför är det så att det är , eller för den delen , som ska avgöra hur vatten ska distribueras i utvecklingsländerna? Varför låter vi inte utvecklingsländerna själva avgöra det här? Det är ju det här som är det grundläggande problemet. Vi låter inte människor i utvecklingsländerna, som har erövrat sina demokratier, själva avgöra om deras vatten ska vara offentligt eller privatägt. Det är någonting som den tillsammans med andra givare och andra medlemmar i dikterar i och med att vi ställer villkor för vårt bistånd och i och med att vi som medlemmar i och påtvingar utvecklingsländer, land efter land, att de ska privatisera vattnet. Varför, , är det så att det är vi i riksdag som ska avgöra om vattnet ska vara privat eller offentligt i utvecklingsländerna? Varför ställer vi de här kraven? 143 () replik: Att och jag har totalt skilda uppfattningar när det gäller företagande och den sortens politik är nog ganska väl känt. Ja, jag har en mer marknadsliberal inställning än . Att avgöra det är ingen större utmaning. Jag hörde anförande. Det var en exposé över hur de stora företagen hade ställt till det och inte gjort någonting bra. Det är klart att det finns sådana exempel. Men det stora problemet är ju brist på ledarskap och korrupta ledningar i de här länderna. Om man har en bra politik och en bra styrning av landet har man också regleringar för näringslivet. Men det är klart, är ledarna för landet korrupta och inte ser till sin befolknings bästa spelar det ingen roll om man har företag eller inte. Då kan det gå snett alldeles oavsett detta. 144 HANS () replik: Jag observerar att inte kan försvara och förklara varför det är så att vi i riksdag ska diktera och bestämma över om vatten ska vara privat eller offentligt i utvecklingsländerna. I mitt huvudanförande kritiserade jag på flera punkter till exempel den nigerianska ledningen. Men vad vi ska komma ihåg är att vi gång på gång har kunnat se hur militärdiktaturer, i och också i andra länder, har kunnat stanna kvar vid makten just därför att de fått stöd av multinationella företag. är ett lysande exempel. Vi har sett en symbios, en ohelig allians, när multinationella företag och olika auktoritära regimer tillsammans verkat för att med våld, övergrepp och mord hålla nere befolkningens krav på rent vatten, möjlighet att få del av intäkterna för sina egna naturtillgångar och möjlighet att leva ett liv där de kan slippa undan miljöförstöring. Jag skulle ändå vilja ställa en annan fråga till och relatera till miljöproblemen i utvecklingsländerna kanske också just i . Trots allt är det så: Ska vi komma vidare i den här utvecklingen och lösa många av klimat- och miljöproblemen i utvecklingsländerna är förutsättningen att det är många utvecklingsländer som själva har möjlighet att utforma en lagstiftning som de också kan efterleva och att de har lagar, regler och institutioner som gör att de kan skapa regelverk som skyddar naturtillgångar och miljö. I fall är det alldeles uppenbart att det saknas lagstiftning och institutioner som kan upprätthålla en väl fungerande miljölagstiftning. I hade vi aldrig, med våra institutioner och vår lagstiftning, accepterat att multinationella företag beter sig som oljejättarna gör i . Men här är ju problemet. Just nu pågår förhandlingar mellan EU och bland annat tillsammans med de övriga afrikanska staterna om det så kallade , där regering aktivt driver på att man ska införa gemensamma regler om investeringar och offentlig upphandling som kraftigt skulle begränsa möjligheterna för till exempel att stifta miljölagar och skapa institutioner som sätter press och effektivt kan utkräva ansvar från de multinationella företagen. Varför begränsar regering utvecklingsländernas möjligheter att stifta radikala och restriktiva miljölagar? 145 () replik: Jag ska försöka besvara fråga om vad som ger oss rätten att ställa krav. Jag tycker att det är rätt att som biståndsgivare ställer krav på vad våra biståndspengar går till. Det kan givetvis handla om att vi ställer krav på att man respekterar mänskliga rättigheter och har en demokratisk utveckling. Det kan handla om att vi tycker att man ska öppna ekonomin och ha marknadsekonomi på grund av att det leder till tillväxt och utveckling. Det leder till förbättrade möjligheter för befolkningen i de här länderna. Vi vidtar med våra insatser på utvecklingsområdet också institutionsbyggande åtgärder för att försöka hjälpa och assistera länderna att i så stor utsträckning som möjligt på deras villkor möjligtvis med vissa krav emellanåt bygga upp fungerande samhällsinstitutioner. Det är viktigt. 146 () replik: Jag har en fråga angående det jag tog upp i mitt anförande. Det handlar om den motsättning som finns i betänkandet i stycket om energi och klimat, där man först talar om tillgången till moderna energikällor och energi till rimliga priser och sedan, två sidor senare, börjar tala om kärnenergi och att man också ska hjälpa länder att utveckla kärnkraft . Jag får det inte att stämma överens. Som jag sade är det varken modernt eller billigt med kärnkraft. Jag förstår den del där det står att EU genom instrumentet för kärnsäkerhetssamarbete ska samarbeta med och bistå tredjeländer i deras arbete med att förbättra sina kärnsäkerhetsrutiner etcetera och i säkerheten i de kärnkraftsanläggningar som är i drift. Det kan jag förstå, men lite längre ned i texten står det att tillväxtländer som har för avsikt att bygga kärnkraftsanläggningar kommer enligt det nämnda kommissionsförslaget att få hjälp av EU med att utveckla det. Jag tycker inte att det går ihop dels för att det inte är modernt, dels för att det inte är billigt. Det är också oerhört farligt. På s. 31 står dessutom att AfrikaEU-strategin anger att och EU ska undersöka förutsättningarna för en dialog om fredlig användning av kärnkraft. Vi vet att den franske presidenten åker runt till många länder och försöker sälja in den franska kärnkraften överallt, bland annat till . Ska vi verkligen hjälpa dessa länder, som inte kan anses vara särskilt stabila, att utveckla civil kärnkraft? Det kan leda till mycket stora problem . 147 () replik: och jag har nog ganska olika åsikter vad gäller kärnkraften i sig, alltså även i . Jag tror att det är viktigt att vi har kärnkraft som en energikälla, men självklart ska vi också satsa på att få fram nya energislag. är dock kärnkraften en stor del av vår energiförsörjning. Kärnkraften är inte modern säger . Det finns väl både modern och omodern kärnkraft. Om vi tar vårt närområde finns det mycket omodern kärnkraft i östra . I är den något mer modern. kanske det finns möjlighet att få ännu mer modern kärnkraft i och med att vi tillåter den. Självklart är det viktigt med säkerhetsaspekten, och vi måste se till att det i de länder där det byggs kärnkraft finns någon form av säkerhetsstandarder. Där kan vi ta ett ansvar, vara med, utveckla och se till att den byggs så säkert som möjligt. Alternativet är att vi backar, står bredvid och tittar på när det byggs annat som kanske inte är så säkert. 148 () replik: Då måste jag åter fråga om tror att kärnkraften kan lösa klimatkrisen med tanke på att det tar att bygga nya kärnkraftverk. Vi har redan ett antal kärnkraftverk i världen. En del av dem kommer att fasas ut. Det kommer att ta olika i olika länder. Några kärnkraftverk är också på väg att byggas. De som byggs blir oftast mycket dyrare än beräknat, vilket innebär att kostnaden för den nya kärnkraften kommer att vara mycket hög. Det anser jag är att lura på länder en teknik som egentligen borde fasas ut och som kanske är aktuell. Det vi ska förse länder med, det jag avsåg när jag sade att vi ska återbetala vår klimatskuld, är att se till att de får ren energi, och de ska ha den från dag ett, inte . Processen att bygga upp kärnkraften är kostsam, tar oerhört och ger inte de effekter som vi vill se . Enligt många bedömare har vi kanske på oss att vända dagens trend. Om vi ska se till att temperaturen inte höjs alltför mycket har vi endast på oss, och då är kärnkraften absolut inte ett alternativ. Jag vill därför veta om verkligen tror att kärnkraften kommer att lösa våra klimatproblem. Vi har också frågan om den civila användningen av kärnkraft och atomvapen. För att kunna bygga atomvapen är civil kärnkraft basen. Den måste man alltså ha först. Vi har ett antal länder som säger sig vilja bygga civil kärnkraft, till exempel , och det vet jag att alla är emot. Men vad säger vi om exempelvis ? 149 () replik: När det gäller den första frågan kan nog vara lugn. Jag tror inte att det finns endast en lösning till hela klimatproblematiken. Kärnkraften kommer inte att lösa alla problem. Det är alltså inte så att vi lutar oss tillbaka och tror på enbart kärnkraften. Däremot tror jag att kärnkraften är en del av lösningen, och framför allt tror jag att en avveckling vore en del i förvärrandet av problemet. Det är emellertid viktigt att se till att många av utvecklingsländerna får en säkrare energiförsörjning. Det är grundläggande också för den ekonomiska tillväxten. Vad jag tycker om ledningen i torde vara väl känt. Jag kan se problem med att sådana stater använder kärnkraft, på samma sätt som jag anser att det är ett jätteproblem när det exempelvis gäller , för att inte tala om . Men återigen: Det är inte kärnkraften som är problemet. Problemet är skurkarna i somliga länder, och dem tycker jag inte om oberoende av var de befinner sig. 150 (): Det betänkande som ligger på bord baserar sig på motioner. Det är alltså inget förslag från regeringen som vi nu diskuterar utan motioner från den allmänna motionstiden , och . När vi läser betänkandet ser vi att det spänner över ett antal olika öar inom området hållbar utveckling och internationella frågor. Jag vill markera att det är skälet till att betänkandet ser ut som det gör. Det är alltså ett motionsbetänkande. Från vår utgångspunkt är visionen entydig. Det handlar om att uppnå en hållbar värld, att uppnå hållbar utveckling. Det är det långsiktiga målet. Det är inte byggt i en handvändning, inte över , inte ens . Målet är dock entydigt och klart. Vi har ett uppdrag att handla både långsiktigt och . Vi har ett uppdrag att handla globalt men också här hemma och lokalt. Vi ska förena utveckling och lyfta upp de fattigaste länderna, men vi ska göra det med hållbara metoder. Det har i diskussionen länge funnits en motsättning mellan ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling.