prot · GW0987 · 2009-03-19 00:00:00 — Systemet är så konstruerat det vet , hennes parti står i allra högsta grad bakom det system som fem partier står bakom att man fångar upp ekonomiska uppgångar i form av förstärkt pension och under vissa förutsättningar, när det blir starka ekonomiska nedgångar, kommer det att också påverka pensionernas storlek. Det här är något som regeringen överväger just . Vad kan vi göra för att inte våra pensionärer ska drabbas? Som väl är systemet så konstruerat att de som har garantipension, de pensionärer som har de allra lägsta inkomsterna, inte drabbas om den här så kallade bromsen slår till. När det gäller skattefrågan är det naturligtvis en fråga som vi får återkomma till i budgetsammanhang. 42 (): Jag har tidigare frågat om varför pensionärerna ska betala högre skatt än alla andra. Då har jag fått svaret av att det är en bra modell, för det kommer att leda till att pensionärernas pensioner långsiktigt kommer att kunna vara höga. ser vi att det här inte stämmer. Regeringens skattepolitik och regeringens jobbpolitik har misslyckats. Det leder bland annat med det nya pensionssystemet till att pensionerna räknas ned. vill jag fråga igen: Varför, , är det viktigare att sänka skatten för dig och mig och många andra med goda inkomster än att sänka skatten för våra pensionärer? 43 Socialminister (): Det kan vara en relevant fråga att diskutera också inom den socialdemokratiska riksdagsgruppen där man ju står bakom nästan varje enskild skattesänkning som vi har gjort i form av jobbskatteavdraget. kommer ni sannolikt att stå bakom också det sista steget som vi har gjort i jobbskatteavdraget. Om regeringen hade följt de rekommendationer som Socialdemokraterna gett hade färre människor varit i arbete. Med färre människor i arbete hade vi haft en sämre situation för landets pensionärer. Det finns ett samband där. Därför har regeringen varit väldigt angelägen om den så kallade arbetslinjen, en ekonomisk politik som gör det möjligt för fler människor att vara i jobb än med den politik som har förts under tidigare regeringar. Det här ger resultat. Den ekonomiska nedgången påverkar också här. Därför följer regeringen det här mycket noggrant och är beredd att vidta de åtgärder som fordras för att se till att pensionärerna också fortsättningsvis har en god ekonomisk standard. 44 (): Jag har en fråga till försvarsministern. har försvarsministern presenterat en proposition om försvarets nya inriktning. Jag har inte sett propositionen. Vi har inte fått läsa den. Men jag har tagit del av vad det finns i den lite grann från medierna. Jag har en fråga när det gäller försvarsministerns syn på att man ska ta bort värnplikten och införa en yrkesarmé. Då kommer det säkerligen att behövas inskränkningar i de trygghetslagar, de arbetsmarknadspolitiska lagar som vi har i vårt land. Så sade Försvarsmakten. Så sade överbefälhavaren när han presenterade Försvarsmaktens syn på den nya inriktningen av politiken. Han sade: Därav kommer vi att behöva hjälp av regering och riksdag. Det handlar om att göra förändringar i arbetsmarknadslagstiftningen. Vad är det för förändringar som kommer att behövas i arbetsmarknadslagstiftningen enligt försvarsministerns syn? 45 Försvarsminister (): har vi mycket riktigt presenterat en proposition som kraftfullt ökar försvarsförmågan för . Det är ett försvar som faktiskt går att använda. Vi går från ett socialdemokratiskt arv där vi kunnat ha 10 000 man lite drygt tillgängliga för insats som vi såg ett krig i som utspelade sig och avgjordes på två. När det socialdemokratiska arvet var färdigt att använda hade konflikterna kommit och gått. blir det annorlunda. får vi en situation där hela försvaret, 50 000 personer, kommer att vara redo för insats inom . En förutsättning för det är att byta till ett personalförsörjningssystem med en del stående förband som är tillgängliga för att värna landet och göra insats och en annan del kontrakterade förband, civila personer som har vanliga jobb men som går in med ett visst mellanrum och gör utbildning och insats. Om vi inte byter personalförsörjningssystem kan vi inte öka försvarsförmågan. För övrigt vill jag påminna om att och Försvarsberedningen var eniga gällande detta. 46 (): Jag fick inte svar på min fråga, men det är i och för sig inte ovanligt. har inte lagt fram sitt slutgiltiga förslag heller. Vad är det för förändringar i arbetsmarknadslagstiftningen som vill genomföra som , den förra försvarsministern, tog starkt avstånd ifrån? De förändringarna är vi intresserade av. Naturligtvis ska vi diskutera inriktningen av försvarspolitiken. Det ska vi göra ordentligt, från nu och fram och även framgent. Det gäller bara svaret på en fråga: Vad är det för förändringar som kommer att behöva ske för att det nya personalförsörjningssystemet ska kunna fungera inom Försvarsmakten? 47 Försvarsminister (): Det finns mycket riktigt två stycken sjupartiuppgörelser kring detta i Försvarsberedningen där i alla fall Socialdemokraternas tidigare partisekreterare satt. Det finns en annan i där man enigt presenterade principerna för framtidens personalförsörjning. Jag tror att för att undvika att man går mot en yrkesarmé bör man se över regelverken. Det är inte något som är färdigt. Det handlar om att parterna måste komma överens. Det vi vill nå är en situation där man inte är anställd soldat ett helt liv utan har tidsbegränsade kontrakt. Vi vill inte skapa ett yrkesförsvar vid sidan av det vanliga samhället. Det är heller inte de förslag som ligger. Basen i försvaret är hemvärn. Det är nationella skyddsstyrkor där man donerar timmar till försvaret. Den näst största delen är kontrakterade förband. Man har ett vanligt jobb och går in och gör det som förr kallades repövning och insats. Det är också en mindre del stående förband, anställda precis som utlandsstyrkan är . Det är kombinationen som ger en stärkt försvarsförmåga för . 48 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till äldre- och folkhälsominister . Av en rapport som har presenterats av framgår det att alltför många äldre fortfarande felmedicineras. De får alldeles för många olika mediciner som ibland också motverkar varandra, trots att regeringen har gjort en del stimulansåtgärder och förbättringar. Det är alldeles oacceptabelt att personer till och med avlider till följd av för mycket läkemedel. Så min fråga till statsrådet är: Vilka slutsatser drar regeringen av den rapporten, och vad avser regeringen att göra? 49 Statsrådet (): Man kan bara instämma i slutsatserna som har varit väl kända och som har återkommit i ett antal rapporter, nämligen att våra äldre äter alldeles för mycket läkemedel. Jag träffade en geriatriker som hade träffat en 95-årig dam som hade 29 olika läkemedel. Han sade att det är ren förgiftning. Läkemedel är fantastiska. De kan göra en enorm nytta för att bibehålla och förstärka vår hälsa. Men de kan också om de blir för många och kombineras på ett felaktigt sätt ge en ohälsa. Det är vad som är fallet, tror jag, hos många äldre. Därför har vi satsat på stimulansmedel till kommuner och landsting för att göra systematiska läkemedelsgenomgångar. Men det är bara ett sätt att försöka komma till rätta med den här problematiken. Det behövs mer genomgripande sätt. Vi funderar på att lägga in läkemedelshantering som en del i öppna jämförelser. Det finns ett IT-stöd som är möjligt att använda, där IT-systemet signalerar om läkemedel inte passar ihop. Jag ska återkomma till fler åtgärder i mitt andra inlägg. 50 (): Tack för svaret! Precis som statsrådet nämnde finns det utvecklad teknik som gör att man kan se vilka läkemedel en patient använder. Min följdfråga är: Varför används inte denna teknik till fullo? 51 Statsrådet (): När det gäller implementeringen fattas fortfarande en del. Det sker ganska mycket utbildning, och det här är ett verktyg som är fullt användbart också för vårdens personal undersköterskor, sjuksköterskor, läkare för användning i exempelvis äldreomsorgen. Men det tar lite tid innan man har implementerat den här typen av ny teknik. Det kommer dock att vara att vara bra verktyg . Dessutom har vi nu patientdatalagen på plats. har presenterat propositionen, och har beslutat om den. Lagen finns alltså på plats och ger möjlighet till en journalföring där alla läkemedel finns. Journalen ska vara åtkomlig var man än befinner sig i vården. När den äldre personen kommer till primärvården, till akuten, till sjukhuset, träffar sin husläkare eller finns i äldreomsorgen finns alltså samma journal med den fullständiga läkemedelsförteckningen på plats. ska landstingen uppdatera sig på det här systemet. Det är alltså inte riktigt fallet ännu, men det här kommer att vara ett väldigt bra verktyg för att alla ska få överblick och för att den förskrivande läkaren ska kunna ta ansvar för helheten. 52 (): Jag vill fråga handelsministern om förhandlingarna kring det internationella avtalet ACTA. Förhandlingarna är hemliga och kan få konsekvenser för många viktiga frågor såsom Internet, patenträtt och tillgången på billiga mediciner i fattiga länder. har krävt att de här förhandlingarna ska öppnas, men trots detta är förhandlingarna fortfarande hemliga. Men inte för alla. Hundratals amerikanska storföretag har fått status som officiella observatörer och har insyn och tillgång till förhandlingarna. Det gäller företag som , Time och . Anser ministern att det är rimligt att storföretag har insyn som allmänheten och för den delen saknar? Finns det motsvarande arrangemang här i ? 53 Statsrådet (): Tack för frågan! Jag vill börja med att säga att från svensk sida vill vi ha så mycket öppenhet och transparens som möjligt. Det är det står för, och det är också en väldigt viktig del under vårt ordförandeskap som vi kommer att försöka fullfölja i största möjliga utsträckning. Det här avtalet är något som behandlas av alla medlemsstater, och alla medlemsstater är ännu inte överens om att offentliggöra allt innehåll. verkar på EU-nivå för största möjliga insyn, och det har vi också redovisat i . Även näringsutskottet har tagit ställning till detta här i , någonting som vi naturligtvis respekterar. 54 (): Finns det motsvarande arrangemang i , att organisationer eller företag utanför har insyn? 55 Statsrådet (): Jag uppfattade inte riktigt frågan. ((): Har statens officiella rådgivare och storföretagen insyn i förhandlingarna?) Avseende storföretagen och hur de får information kan jag åtminstone från UD:s sida garantera att detta inte gäller. Det här är ju något som är beslutat under utrikessekretess. Det är också det vi har att förhålla oss till medan vi från svenskt håll naturligtvis fortfarande verkar för att det ska bli så öppet som möjligt. Det är något som hela regeringen önskar, och jag vet att också står bakom det. Friluftslivets betydelse för folkhälsan 56 (): Jag har en fråga till folkhälsominister . Att mer friluftsliv ger bättre folkhälsa är allom bekant. Men det är kanske inte lika känt för alla att en genomförd undersökning ger vid handen att för lite motion skapar eller för med sig 6 miljarder i förlust för vårt samhälle. Stillasittande personer löper dubbelt så hög risk att drabbas av hjärt- och kärlsjukdomar. Man har också gjort en undersökning som visar att om äldre personer stimuleras och får komma ut och röra sig minskar vårdbehovet dramatiskt med en tredjedel. Vandring i skog och mark minskar puls, blodtryck och stress. Min fråga är hur folkhälsoministern ser på friluftsorganisationernas arbete som en del av folkhälsoarbetet. 57 Statsrådet (): Av den målande beskrivningen fick man nästan lust att ge sig ut på direkten. har alldeles rätt. Det finns väldigt många forskningsresultat som pekar i samma riktning: Ett fysiskt aktivt liv bevarar hälsan. Jag tror att vi måste tänka väldigt mycket mer hälsofrämjande, att vi stället för sjukvård måste tänka mycket mer i termer av preventiva insatser. Jag välkomnar den hälsotrend som är så synlig i vårt samhälle. Man behöver titta på alla tidningar med olika målgrupper, också de äldre, för en ökad fysisk aktivitet. Här har vi naturligtvis en uppgift att samverka med alla de goda krafter som finns i samhället, inte minst frivilligorganisationerna. Jag var bland annat och besökte Korpen som har som målsättning att involvera ytterligare en miljon svenskar i fysisk aktivitet. Man har ett särskilt program riktat till äldre. Detta är naturligtvis saker vi behöver samspela om, där det offentliga kan göra en del och där Frivilligsverige kan göra väldigt mycket. 58 (): Tack för svaret! Det är ju så att en samverkan och en investering i friluftslivet också är en investering i folkhälsa. Det skapar dessutom gemenskap och delaktighet. Den svenska friluftsorganisationen har över två miljoner medlemmar och en mängd verksamheter alltifrån vandring och cykling till segling, orientering och scouting för att nämna några exempel. Det finns alltså en fantastisk potential att ta till vara. Till detta behövs givetvis resurser, en uppmuntran och en uppbackning. Hur kan folkhälsoministern möjliggöra deras verksamheter utifrån ett folkhälsoarbete? 59 Statsrådet (): Vi behöver forskning på området för att säkerställa vad som har god evidens och vad som är väl beprövad erfarenhet. Här pågår ett arbete där vi har gjort en stor forskningssatsning, och där det naturligtvis är så att det preventiva arbetet kommer att efterfrågas i allt större omfattning i takt med att vi får en ny demografisk utveckling. Den delen skulle jag särskilt vilja poängtera. Det handlar också om det stöd och den överenskommelse som vi har träffat med den ideella sektorn, där vi har försökt tala om att alla parter behövs för att vi ska ha ett väl fungerande samhälle. Det gäller inte minst på det här området där vi ju ger ett stöd, inte minst på det kommunala planet men också från statligt håll, till frivilligorganisationer på olika sätt och inom olika delar av verksamheter. Det är också så fantastiskt att veta att till och med demenssjukdomar skjuts upp när man har en bra kost, en fysisk aktivitet och en social aktivitet. Man ska ha roligt också! Återfall i brott efter vistelse på behandlingshem 60 (): Min fråga går till statsrådet . För sedan besökte jag Stigbyskolan på , ett av de 31 SiS-hemmen i . Stigbyskolan är för unga män mellan . Man är där på grund av ett LVU eller ett LSU. Vistelsetiden är omkring 15 månader, då man successivt får ökad frihet men med många viktiga vuxna människor omkring sig. Trots en mycket god vård och goda framsteg är det många av dessa unga män som återfaller i brott efter vistelsetiden. Min fråga till statsrådet blir därför vad hon vill göra för att förhindra återfall i missbruk och kriminalitet efter vistelsen på institutionen. 61 Statsrådet (): Jag har också besökt Stigbyskolan. Det är en fantastisk verksamhet som har en tuff uppgift därför att det här handlar om ungdomar som har kommit på glid och som behöver inte bara vård och behandling på en av SiS institutioner utan som också behöver en ganska lång och bra uppföljning när de återkommer till sin egen hemkommun. Här har det funnits många brister. Jag följer med intresse den nya form som SiS-institutionerna ägnar sig åt, med kortare behandlingstid på institution men med ett mer långvarigt uppföljningsarbete när ungdomarna är tillbaka i kommunen och med ett tätt samarbete med . Resultaten från den här behandlingsformen har visat att den är väldigt framgångsrik, och jag tror att det är ett koncept som ger ett betydligt bättre och mer bestående resultat hos den här gruppen som behöver omsorg och coachning för att hamna på rätt väg i livet. 62 (): Tack för det, ! Många av de intagna på Stigbyskolan hade en lång rad av fosterhemsplaceringar. Enligt är det också fosterhemsplacerade barn som utgör en stor del av de unga människor som väljer en kriminell karriär. Vid mina möten med dessa unga människor framgår det att det innan fosterhemsplaceringen blev av krävdes ganska mycket, och innan en placering på ungdomsskola blev aktuell hade de mer eller mindre nått vägs ände i många hänseenden. Jag undrar därför om det är uppfattning att fosterhemskarusellen, eller vad man kan kalla det för, får fortsätta för länge innan dessa unga människor får den vård de faktiskt behöver. 63 Statsrådet (): Jag har noterat precis samma sak som . Det är väldigt många som har många fosterhemsplaceringar, och det skapar naturligtvis inte bästa möjliga förutsättningar för en trygg uppväxt. Därför har jag bett en utredare, , att titta på den här problematiken inom ramen för det som vi kallar . Hur ska vi på bästa möjliga sätt säkra när samhället måste gå in och placera ett barn i något annat än familjemiljön? Först måste alla vägar prövas för att hitta bra lösningar inom familjemiljön, innan det här kan bli aktuellt. De snabba bytena skapar en otrygghet som inte gagnar barnet. Här har vi också att titta på exempel från andra länder som faktiskt lyckas bättre. Det utredningsförslaget väntar jag på. Det kommer i . Jag hoppas att utredaren ska komma med bra förslag på det här området. 64 (): har det varit mycket uppmärksamhet i medierna kring bonusar och bonusregler, både på den privata marknaden och för statliga företag. Regeringsföreträdare har försökt både bortförklara och ibland också förneka det faktum att regeringen tog bort de tidigare restriktiva reglerna kring bonusar i statliga bolag. Man tog bort det generella motståndet och utökade i stället möjligheten att ge bonusar i statliga bolag. Regeringen tog till och med bort den bromsande regeln, vilket har lett till att man numera kan ge bonus i bolag som går med förlust. Till det läggs en näringsminister som vid ett antal tillfällen jämfört de frikostiga bonusreglerna med sopåkares eller byggnadsarbetares ersättningar, vilket naturligtvis väckt berättigad ilska. Därför är det viktigt att få reda på vad regeringen tycker när det gäller bonusregler. Finansministern och näringsministern har uppenbarligen olika uppfattningar om hur man ska tolka regeringens beslut. Min fråga till regeringen, kanske till eller , ni får välja själva, är: Kan ni förklara varför man ändrade regelverket och gav klartecken för frikostiga bonusersättningar i statliga bolag, till och med i bolag som går med förlust? Varför var den förändringen så angelägen? 65 Statsrådet (): Den socialdemokratiska regeringen införde ett regelverk 2003 som hade en hel del övrigt att önska när det gällde transparens och tydlighet. Vi stod i en situation där vi hade problem att rekrytera och behålla ledande personal inom vissa statliga företag och AP-fonder. Det gjordes då en justering av regelverket. Vissa saker blev inte bra. Därför bedriver regeringen tillbaka ett djupgående arbete med att gå igenom exakt hur det här har efterlevts. Vi har kunnat konstatera att det i några fall skedde, som i till exempel Tredje AP-fonden, att vd fick en gratifikation i strid med regelverket. Det har rättats till. Man har tagit ansvar. Det finns andra exempel där vi också väntar på besked från styrelserna om hur de kommer att agera. Regeringen håller nu på att se över detta. Vi går igenom det väldigt noggrant. Vi har lagt mer ansvar på styrelserna, men min bedömning är att vi kommer att få ett stramare regelverk än det som beslutades . 66 (): Det är intressant att höra att å regeringens vägnar redan nu tar avstånd från det beslut som fattades för bara sedan. Jag får ändå ingen förklaring till varför det var så angeläget att ta bort det generella förbudet mot bonusersättningar, inte heller varför det var så angeläget för regeringen att se till att man även i bolag som gör kraftiga förluster ska kunna dela ut generösa bonusar. Avser regeringen att återkomma med ett förslag? Vi har ju bolagsstämmor som väntar den närmaste månaden. Förklara varför ni öppnade för den bonuskarusell vi nu ser i en del statliga bolag! Förklara också varför ni tycker att det är rimligt att statliga bolag som går med förlust ska kunna dela ut bonusersättningar till ledande befattningshavare! 67 Statsrådet (): Hela diskussionen om rörliga ersättningar, hela diskussionen om bonusar till chefer som har tagit risker med andras pengar har kommit till en punkt där det nu sker en stor etisk diskussion och en omprövning av detta. Den har faktiskt gått före på det här området. Vi har utformat väldigt strama regler för dem som till exempel vill ha del av de garantiprogram och de kapitaltillskottsprogram som vi har utformat inom banksektorn. Det har skett förändringar. Det här har varit ett föredöme. Vi kommer inte att tillåta någonstans att det ges sådana här ersättningar som skadar förtroendet för den verksamhet där vi förvaltar pensionärernas kapital, statliga företag som finns på konkurrensutsatta marknader. Det kommer att bli ett regelverk som är sådant att det ger starkt förtroende för detta när vi är klara med genomlysningen. Ja, det kommer att vara klart före bolagsstämmorna. 68 i (s): Min fråga går till försvarsminister . Den pågående omstruktureringen av vårt svenska försvar hotar en av de sista heltidsanställda blåsarsymfoniska orkestrarna i , nämligen . har haft i uppdrag att verka som flygvapnets musikkår. Deras musiker är välutbildade, med minst fyra års högskoleutbildning, och mycket professionella. Överenskommelsen de har haft med och är bruten genom att Försvarsmusikcentrum ensidigt har sagt upp avtalet med . Detta har skett utan att man har haft något samråd och utan konsekvensanalys. Därmed har de 27 heltidsanställda musiker som finns i orkestern blivit varslade om uppsägning. Min fråga till försvarsministern är: Ser du några möjligheter till omfördelning av ekonomiska medel för att ska kunna fortsätta att verka som flygvapnets musikkår? 69 Försvarsminister (): Regeringen ställer krav på Försvarsmakten att man ska klara försvarsmusikverksamhet och kunna ställa upp med statsceremoniell verksamhet. Det är myndigheten själv som i enlighet med den förvaltningstradition vi har i avgör hur man når dessa mål. Då har man olika orkestrar till sitt förfogande. har haft en mindre del av sin verksamhet belagd med beställningar från försvaret. Huvuddelen av verksamheten har inte varit beroende av försvarets beställningar. Det är alltså på det sättet att vi sätter upp mål för vad Försvarsmakten ska klara av. De avgör själva hur de gör det, vilka orkestrar de ska ha eller vilka orkestrar de ska hyra in. I det här fallet har jag samma information som frågeställaren, att de har bedömt att de inte behöver hyra in mer av den verksamhet som frågeställaren tar upp. 70 i (s): Det har varit ett tredelat samarbete där Försvarsmakten har stått för en del av finansieringen till . har man utan någon dialog bara dragit bort den tredjedelen av finansieringen utan att diskutera det vare sig med eller med . Det här är en smal genre. Risken är att när orkestern försvinner kommer också en stor del av kulturarvet att försvinna genom att orkestern är tvingad att lägga ned. Har försvarsministern över huvud taget diskuterat frågan med kulturministern? Kanske kulturministern och kan ta över finansieringen av så att den får möjlighet att fortsätta att leva kvar. 71 Försvarsminister (): Vilka orkestrar som Försvarsmakten använder sig av är ingenting som jag beslutar. Det är helt och hållet ett myndighetsansvar. Det är den svenska förvaltningstraditionen. Jag noterar dock, precis som frågeställaren säger, att en tredjedel av verksamheten för var försvarsmaktsbeställd verksamhet inte en majoritet utan en minoritet. Min uppgift är att värna landets försvarsförmåga. Jag konstaterar ofta i debatterna i att frågeställarna gärna vill tillföra saker eller bevara saker som kostar pengar. Då kan jag konstatera att Socialdemokraterna har 5 miljarder mindre än regeringen till försvaret . Alltså borde diskussionen i den socialdemokratiska riksdagsgruppen handla mycket mer om vilka saker som ska tas bort för att få ihop en försvarsbudget i stället för att ständigt ställa frågor om saker som kostar nya pengar när Försvarsmakten försöker rationalisera sin verksamhet och ändå nå de mål som regeringen och har satt upp för verksamheten.