prot · GW0996 · 2009-04-02 00:00:00 — Där får man kanske titta lite på den forskning som har kommit och se på hur man i så fall bygger bort, elsanerar bostäder och på annat sätt ser till att skydda dem som har besvär med den delen. , Socialdemokraterna, var inne på att man måste se en helhet när man tar fram den nya PBL. Min uppfattning är lika som där, att det är viktigt att man får den helheten. Men man kan också konstatera att de propositioner som har kommit vad det gäller vindkraft och strandskydd och klimatpropositionen går mycket tätt tillsammans när det gäller PBL-planeringen. Det är viktigt att man på något sätt även för in de delarna i den kommande PBL-diskussionen. Det är många olika faktorer som måste stämma in. För min del har det varit bättre att man har fått helheten under planeringens gång än att man har fått ett snabbt resultat. Socialdemokraterna har tidigare och kanske också nu tagit på sig en del av den fördröjning som har blivit sedan man tillsatte 2002. Processen är viktig. Det har också varit inne på. Det handlar om att enskilda naturligtvis men också kommuner och regioner, och olika myndigheter kommer in i planeringen när man nu ska ta fram den slutliga delen av . Jag ser fram emot debatt när det gäller PBL-frågorna och deras innehåll och avvaktar de större diskussionerna tills propositionen kommer. 99 () replik: Jag skulle bara vilja fråga vilken ny forskning det är som hänvisar till när hon säger att man skulle kunna bygga bort eller elsanera och i kommunerna då skapa områden där de elöverkänsliga skulle kunna klara sig. Vilken ny forskning är det? 100 () replik: Först hänvisar jag naturligtvis till den diskussion som förekom när man tog fram betänkandet Får jag lov? och bygglovsdelen där, där man sade att man inte kommer att göra några förändringar som innebär att man ställer krav på kommunerna att ha mobilfria zoner. Jag ser också hela den forskning som har kommit bland annat från men också från . Det är den som man får koppla till den fortsatta diskussionen om hur man ska lösa de problem som finns. Det finns inget uttryckligt förbud heller för kommunerna att i sina översiktsplaner ta fram strålningsfria områden. 101 () replik: bedriver ingen forskningsverksamhet alls. Jag tror inte att gör det heller. Åtminstone gör inte det. Så frågan kvarstår: Vilken forskning är det som ni lutar er mot? Faktum är att de praktiska försök som görs när det gäller att elsanera inte är särskilt framgångsrika. Visst finns det enstaka individer som kan få sina besvär mindre problematiska genom att man skärmar kablar, väljer fotogenbelysning i stället för elbelysning och sådana saker. Det går att använda telefoner som befinner sig i ett annat rum om man använder slangar och pratar i rör. Det finns mängder av åtgärder som man kan vidta för att minska problematiken. Men det räcker inte till för de människorna att bo och leva i. Det är för att de ska ha möjligheter att kanske klara av att vara på sitt arbete ett par eller något sådant. Det är den typen av åtgärder man kan vidta. För de områden där de människorna ska kunna få någon vila, kunna sova till exempel, krävs det att de är i stort sett fria från strålning och elutrustning. Helt fria kan de i vårt samhälle omöjligt vara, men så fria som möjligt. Vi är många som lägger mycket kraft på att hitta underlag för att skapa lösningar. Jag frågar: Vad är det för forskning som ni lutar er mot? 102 () replik: När det gäller den kommunala översiktsplaneringen tycker jag att det är en viktig fråga som tar upp. Jag ser också att det finns ett problem här. Det finns också ganska stora påtryckningar från den grupp som har problem att man ska få fram de mobilfria zonerna. Jag kan inte se att det är något bekymmer för kommunerna att försöka göra det. Men det varierar ganska mycket från kommun till kommun. Till exempel i den del av landet som jag kommer ifrån, västra , försökte man göra det, men det var väldigt svårt hitta sådana zoner. På något sätt får man jobba här från två håll både titta på möjligheterna inom de kommunala och regionala översiktsplanshanteringarna och naturligtvis fortsätta med diskussioner med läkarvetenskapen och med andra som bör ha de här kunskaperna och titta på om det går att minska besvären och kanske hitta andra metoder. Man kan inte bara ensidigt säga att man ska isolera problemen till vissa zoner, för då tror jag att vi kommer att få ett större problem. Jag kan i och för sig skicka över den broschyr som jag fått från där man hänvisar till ett antal forskningsprojekt som pågår både i och i övriga , men jag förutsätter att redan har den. 103 (): I betänkandet från utskottet finns det mesta beskrivet om tillsatta utredningar, pågående arbeten och vad regeringen har åstadkommit så här långt. Jag tänker därför i stället ägna mig åt att kommentera några av de 45 motionerna i ärendet. Det finns motionsförslag om att överklagandeprocessen ska förenklas och förkortas. Det är bara att instämma. En samordning av och är önskvärd, och i det längre perspektivet hoppas jag att de båda lagstiftningarna blir en gemensam, för att underlätta för sökande, överklagande och beslutsfattande. Likaså hoppas jag att kraven på bygganmälan försvinner. Den fyller ingen funktion utan bara krånglar till det. Att kräva, som en socialdemokrat vill, bygglov för icke permanenta pooler är inte riktigt den väg vi i majoriteten vill gå. Det blir en ökad administration och ökade kostnader för framför allt barnfamiljerna. Jag känner stor sympati för en motion om koloniträdgårdar. Att ha en egen trädgård och att själv odla och äta egna bär, frukter och grönsaker är en lisa för själen. Däremot är det inget vi behöver besluta om här i , utan den frågan tycker jag att vi med glatt hjärta, med varm hand och med gröna fingrar kan överlåta till våra kommunala kolleger. En motionär vill att varje fällt träd i en tätort bör ersättas med två. Vad innebär det i det längre perspektivet? Ja, de öppna grönytor som finns kommer att vara skog framöver. Så blir det. För att få vackra träd krävs det nämligen gallring, och då måste nya ytor planteras eller husen rivas. Detta är också en sådan fråga som får lösas lokalt. Det finns ett knippe motioner om gränser för energikonsumtionen i bostäder, och i sak finns det väl inga delade meningar här. Alla är överens om att energiförbrukningen ska minskas inom bostadssektorn. Det långsiktiga optimala målet bör vara att alla bostäder i princip ska vara självförsörjande på energi. Genom bra klimatskydd i form av byggmaterial och isolering, genom sol och vind i småskaliga lösningar och genom energisnåla maskiner och även teknisk utrustning är inte detta omöjligt. Det är viktigt att ha olika mål i form av procentsatser för till exempel eller , men det viktigaste är ändå att berörda branscher, förhoppningsvis på en väl fungerande konkurrensutsatt marknad, kommer med lösningar som gör att vi når och överträffar de mål som vi har satt upp. Låt oss i synnerhet fokusera på att minska energiförbrukningen i befintliga bostäder utan att äventyra konstruktionen i husen. Vi får inte göra om misstagen och bygga in fukt och mögel och därmed äventyra både hus och hälsa. Jag instämmer i att det ska finnas bostäder med enklare standard för att få ned hyresnivåerna. Det är inte detsamma som en dålig standard. Det finns inte bara BMW och i bilbranschen. Det får inte finnas bara ekparkett, italiensk klinker och kakel samt dubbla hygienutrymmen i alla bostäder. Det går att bygga billigare än , och materialvalet har sin betydelse. Däremot är jag inte intresserad av särskilda bostäder för studenter, men den diskussionen kan vi återkomma till senare i vår. När det gäller bostadsanpassningsbidrag innebär det ibland en värdeökning på fastigheten som kommer ägaren till del. Kommunen kan ha lagt ned stora pengar och haft kostnader men får inget tillbaka. Detta kan kritiseras, men om det finns handikappanpassade bostäder att tillgå är inte kommunen skyldig att åtgärda den befintliga bostaden. Mitt råd är alltså att se till att det finns lägenheter med god tillgänglighet så löser sig de flesta problemen. Jag nöjer mig med detta, herr talman, och yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner och reservationer. 104 (): Jag ska försöka fatta mig ganska kort, och jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Sedan vill jag ge en eloge till . Jag håller med honom om att det är väldigt viktiga frågor och ger honom en eloge för att han visar sådan samförståndsanda i sitt anförande. Det för att vi kan ha goda diskussioner i de här frågorna längre fram. Liksom talar vi nu om reformering av plan- och bygglagstiftningen. Man kan naturligtvis önska att det skulle gå lite snabbare. Man kan säga att både och har varit nödvändiga i sammanhanget för att utveckla kommitténs slutbetänkande. Den tiden har vi behövt för att kunna göra ett gediget arbete i frågan. Det är särskilt viktigt när man ska reformera en befintlig lagstiftning att man verkligen får gå till grunden så att det blir rätt och riktigt från början, för det är ett stort arbete. Det har konstaterats här tidigare att parallellt löper arbetet med anledning av andra propositioner. Vi har en proposition om strandskyddet och en om prövning av vindkraft, som har en stark koppling till plan- och bygglagsdiskussionen. Det har också nämnts tidigare att det redan har genomförts en del förändringar i utifrån tidigare propositioner. Det var tänkt som ett första steg, och det var naturligtvis ett första steg. Men det är något som kanske kommit skymundan. Det har varit mycket prat kring en lite större friggebod, men det viktiga är klimatmålen, som vi tog upp i debatten i går om naturresurser. Det är viktigt att man för in att kommunerna i sina planeringsprocesser ska ta hänsyn till och anpassa sig till klimatförändringarna utifrån erosion, skred- och översvämningsrisker. Jag är i det här läget övertygad om att vi alla ser fram emot en tydligare och enklare plan- och bygglagstiftning och att vi kan ha bra diskussioner om det längre fram. Grunden för bör vara att vi får effektiva processer och att rättssäkerheten inte på något sätt äventyras. Jag skulle vilja nämna en sak till som är nog så viktig i det här sammanhanget, och det är en process som har pågått och som kommer att pågå även . Det är faktiskt tillämpningen av den lagstiftning som vi har. Jag tror att mycket av problematiken kring beror på tillämpningen. jobbar med frågan, och det är inte minst viktigt att vi får en lika tillämpning över hela landet. Jag tror att mycket av problematiken är att vi vi kommer ju från olika delar av landet inte känner igen de problem som man har i andra delar av landet. Det har med tillämpningen att göra. Det är samma lag trots allt. Ett litet ord om byggfelsförsäkringen: Det är tillfredsställande att se att har kommit fram till att självbyggare måste undantas från den här försäkringen. Den försäkringen är inte tillämplig på den gruppen. Man betalar in en premie, men man kan aldrig få någon ersättning från försäkringen. Vi får förhoppningsvis ett förslag som gör att man kommer till rätta med detta. När det gäller energideklarationer är det ett väl känt problem att det hela är försenat. Lagen trädde i kraft . Den har införts successivt inom olika områden, och den omfattar olika typer av byggnader. tror jag att nästan alla är med utom kanske småhusen. har fått i uppdrag att titta på genomförandet. Även om vi har samförstånd kan jag väl få göra en liten reflexion. När lagen togs 2006 hade vi från den dåvarande oppositionen, samtliga allianspartier, invändningar mot att den infördes på ett svårare sätt än nödvändigt. En av de saker som togs upp gällde att det inte kommer att fungera med att man inte har tillräckligt många oberoende experter. är vi där. har vi ett gemensamt problem, och vi måste naturligtvis lösa det problemet. Det finns många saker att tala om när det gäller , men det kan vi återkomma till när regeringen har lagt fram sin proposition, som förhoppningsvis kommer . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs trafikutskottets betänkande 2008/09:TU12 Sjöfartsfrågor. 105 (): är en halvö i norra . Detta och vårt stora beroende av utrikeshandel ger sjöfarten en viktig roll i det svenska transportsystemet. är ett av mest sjöfartsberoende länder. Enligt beräkningar går av utrikeshandel, mätt i volym, sjövägen. Dessutom reser uppemot 30 miljoner personer till och från med färja , vilket är nästan dubbelt så många som antalet flygresenärer till och från . Inom den internationella sjöfarten har uppemot 45 000 fartyg till huvuduppgift att frakta gods och/eller passagerare. av de gränsöverskridande internationella godstransporterna sker med fartyg. I det här betänkandet behandlar trafikutskottet frågor om sjöfart i 31 motionsyrkanden i sammanlagt 24 motioner från allmänna motionstiden . Motionsförslagen rör främst säkerhets- och miljörelaterade sjöfartsfrågor men även frågor om fritidsbåtsverksamheten. När det gäller frågan om sjöfart i konstaterar utskottet att den havsproposition som regeringen lagt fram innehåller förslag som i hög grad har bäring på de säkerhets- och miljöproblem som präglar detta område. Utskottet konstaterar också att arbetet med de så kallade PSSA-anknutna skyddsåtgärderna i fortskrider. PSSA betyder särskilt känsligt havsområde. Även frågor om utsläpp från sjöfarten till luft kväve- och svaveloxider och till vatten olja och barlastvatten tas upp i betänkandet, och utskottet hänvisar till pågående eller planerade åtgärder. Samtliga motioner avstyrks. I betänkandet finns sju reservationer från Socialdemokraterna, . Med detta hoppas jag att alla åhörare har fått en god bild av vad den förestående debatten kan komma att handla om. 106 (): Vi socialdemokrater har tillsammans med och sju reservationer i betänkandet. Vi står givetvis bakom alla sju, men för tids vinnande yrkar jag bara bifall till reservationerna 1 och 7. är ett litet, utrikeshandelsberoende land. Som framgår av betänkandet går av utrikeshandel sjövägen. Det gör oss till ett av mest sjöfartsberoende länder. långa kust och många hamnar gör att transporter med sjöfart lönar sig väl. Denna resurs borde kunna utnyttjas mycket bättre. Sjöfarten är ett miljövänligt sätt att transportera gods. Genom att föra över mer gods till sjöfarten skonas klimatet. Dessutom mildras trängseln på våra vägar, och det omfattande vägslitage som orsakas av tunga fordon kan reduceras. Vissa svenska rederier går i bräschen när det gäller att använda sig av bunkerolja miljöklass 1 och katalysator för avgasrening. Problem uppstår när dessa fartyg kommer till hamnar ute i där det saknas tillgång till miljövänlig bunkerolja. Det gör att utvecklingen av fartyg med katalysatorer går mycket trögt och att sjöfarten fortsätter att släppa ut miljöfarliga föroreningar. Därför är det viktigt att regeringen inom EU med kraft driver frågan om miljöklassad bunkerolja. Flera åtgärder har satts in för att komma åt de negativa effekterna av svavelhaltiga utsläpp från fartyg som trafikerar svenska vatten. Alla berörda myndigheter är indragna i det arbetet. De arbetar med att ta fram planer och strategier för att minska användandet av svavel i det bränslet. Internationellt samarbete pågår på motsvarande sätt både inom EU och i . Arbetet i EU har till exempel resulterat i skärpta gränsvärden för svavel i bränslen för fartyg i hamn. Här kan man också använda sig av när våra färjor ligger vid kaj. Vissa hamnar har också för fartyg som lossar och lastar. hoppas vi att alla dessa insatser verkligen också ger resultat så att den försurning som svaveloxiderna bidrar till minskar på allvar. Särskilt viktigt är det i som IMO klassar som PSSA-område, det vill säga ett hav som är särskilt känsligt och som det är viktigt att skydda från miljöfarliga utsläpp. Vårt politiska ansvar för att skydda dessa vatten väger mycket tungt. Vi har tyvärr inte samma positiva utveckling när det gäller kväveutsläppen från sjöfarten. Kväveutsläppen bidrar till övergödning och algblomning i havet. Nästan inga regler styr hur stora utsläpp av koloxid som är tillåtna. Resultatet av det är att fartygens utsläpp av kväve har ökat dramatiskt jämfört med motsvarande utsläpp från vägtrafiken. Det räcker inte med det frivilliga initiativ till kväverening som det finns exempel på bland annat i svenska rederier. Det behövs bindande regler för att förhindra sjöfart utan kväverening att trafikera våra vatten. Dessutom behövs, från myndigheterna, uttalade krav på fartygen att de använder det mest miljövänliga bränslet. Den socialdemokratiska regeringen gav 2006 med flera i uppdrag att utreda hur ett handelssystem med utsläppsrätter kan utformas för sjöfarten. I utredningen som redovisades konstaterades att det svenska arbetet med sjöfartsutsläppen av föroreningar har mött erkännande men att efterföljarna har varit få. Vi har stora förväntningar på att den borgerliga regeringen kommer att göra verkstad av utredningsförslagen. Ett nytt system med utsläppsrätter inom sjöfartssektorn kan fungera lika väl som det gör i det övriga näringslivet och ge stora positiva utvecklingsmöjligheter. är ett av världens båttätaste länder. Många utländska turister söker sig till våra vackra kuster och skärgårdar. Min blygsamhet förbjuder mig att säga var jag tycker att den finaste skärgården finns. Därför är det tragiskt att det sker så många olyckor med fritidsbåtar . Ofta finns det alkohol med i bilden. Utvecklingen är långt från det trafiksäkerhetsmål vi här i har satt upp. Vi bör göra ännu mer för att vända utvecklingen. , polisen, och tullen återkommer till behovet av ett nationellt register för fritidsbåtar. Ett register skulle underlätta för polisen och tullen i deras övervakningsarbete. När det sker olyckor är ett registreringsnummer ett enkelt sätt att slå fast vem båtägaren är. Dessutom gäller för det ökade antalet båtstölder att det är betydligt krångligare för en person att hävda att båten är hans om han måste ändra registreringsnummer på båten. har redan ett nationellt fritidsbåtsregister. Det fungerar utmärkt. Jag har svårt att förstå det motstånd som den här diskussionen orsakar bland alliansens företrädare, särskilt med tanke på att vinsterna är så givna. Var står alliansen egentligen i denna fråga? Det är svårt att begripa den moderatledda regeringens motstånd mot ett båtregister. Vart tog viljan att bekämpa brott vägen? En mycket trolig förklaring till motståndet är att man ser ett register som ett första steg mot att införa en båtskatt. Då klarnar bilden av de nya . Rädslan för skatter är en betydligt starkare drivkraft än värnet av rättsstaten. Jag måste faktiskt säga att jag saknar de gamla , som hade lag och ordning som sin ledstjärna. I detta anförande instämde (). 107 (): För räkning yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 7. Jag tänkte börja med att berätta att det i går lämnades in ett stort antal motioner föranledda av regeringens klimatproposition. I dessa motioner, både enskilda motioner från och motioner som är gemensamma för , och , pekar vi ut sjöfarten som en potentiellt mycket viktig klimatåtgärd. Hur kan det komma sig? Många människor associerar sjöfart med luftföroreningar. Som vi pekar på i vår reservation 1 är det mycket mer man kan göra för att minska emissionerna från luftfarten. Men icke förty är sjöfarten ett transportmedel som med rätt hastighet kan transportera mycket stora mängder gods till låg energiåtgång. Det har att göra med att friktionen mellan fartyget och vattnet är låg. Det borde man utnyttja mycket mer, men det förutsätter också att man är aktsam om vattnet där båtarna färdas. Det är vad reservation 1 går ut på. De regler som vi har möjlighet att tillämpa i och med att är klassad som särskilt föroreningskänslig skulle kunna göra att vi ställde mycket högre krav än vad vi gör . I reservationen pekar vi till exempel på att man skulle kunna hänvisa till och kräva att rederierna ska ha för att få lov att angöra olika hamnar kring . Då kan man undra vad avtalen om arbetsvillkor för besättningen har att göra med goda förhållanden för miljön. Den mycket stora erfarenhet som vi har av fartygsolyckor och utsläpp i vattnen runt om i världen visar att det finns ett samband. De fartyg som har bra arbetsförhållanden är också i regel de fartyg som är aktsamma om miljön. Och tvärtom har flera av de båtar som har gått på grund eller gjort stora utsläpp slarviga eller väldigt dåliga relationer till de anställda och i vissa fall inga avtal med besättningen. Vi skulle också vilja peka på att det är viktigt att vara rädd om när det gäller Hoburgs bankar och andra känsliga ställen. Det vore en poäng och viktigt att man , särskilt i tider då antalet oljetransporter och transporter med annat fossilbränsle på vattnet ökar väldigt mycket från det forna och alla stater på den östra sidan och söderut, har ordentliga farleder, en bra trafikseparering och bra styrning för att kunna undvika att det blir olyckor. Vi tycker också att handlingsplanen för , Baltic Sea Action Plan, behöver genomföras inom den givna tidsramen och vara framtagen till Helcoms ministermöte . är en oerhört stor tillgång, och vi måste vara mycket rädda om den. Därför måste vi ställa de krav på sjöfarten som behövs för att den ska kunna skona och vara rädd om och bidra till att minska klimateffekterna av godstransporterna. Vi tycker att det är väldigt sorgligt att den här regeringen inte har tagit tillfället i akt att använda sig av alla de förslag som finns i den hamnutredning som gjorde och ordna upp förhållandena mellan stat och kommuner när det gäller hamnar, se till att det blir bättre kommunikationer till de hamnar som har möjlighet att kombinera lastbilstransporter med vattentransporter och att dessa hamnar blir utpekade som strategiska hamnar och i ett sammanhang av noder kan transportera gods på ett klimatvänligt och effektivt sätt. Det har regeringen bara lämnat på någon hylla, och jag vet inte varför man inte gör någonting åt det. Jag skulle också vilja säga någonting om reservation 7. Den handlar om register för fritidsbåtar. Varför vill vi ha det? Det finns vissa trafiksäkerhetsmässiga poänger med det. Men det redogjorde för på ett bra sätt, och det tänker jag inte upprepa. Jag tänkte tala om andra motiv som vi har i vår gemensamma reservation. I tider när man resonerar om skillnader mellan fattiga och rika finns det här ett ganska stort obeskattat kapital. Var och en som går omkring i hamnarna kan se vad som finns där. Man kan jämföra villkoren för båtar med villkoren för till exempel fastigheter och förmögenheter. I hamnarna finns stora förmögenheter som är större än de som olika fastigheter representerar. Det vore rimligt att man hade ett register och att man införde en beskattning, gärna en beskattning relaterad också till den klimatpåverkan som dessa båtar ger upphov till. Vi är självklart väldigt positiva till att man använder båtar på sin fritid, och det finns mängder av vattenburna farkoster som är helt harmlösa för miljön och som skänker stor njutning till dem som använder dem utan att de påverkar andra negativt. Men det finns också fartyg som förorsakar buller, luftföroreningar och klimatpåverkan som man skulle behöva styra i rätt riktning med en beskattning. Det är ingen skillnad på sjöfarten jämfört med andra transportslag. Man är tvungen att rätta sig efter framtidens villkor, och framtidens villkor kräver liten klimatpåverkan och små luftföroreningar. Vi är väldigt positiva till sjöfarten, men den måste liksom andra ställas inför villkor och krav. 108 (): På sjöfartsområdet händer det mycket, och det ska det göra för sjöfarten är av mycket stor betydelse för , för och för världen. av de globala varutransporterna mellan länder sker med sjöfart. Att det händer mycket är också bra. Sjöfarten måste nämligen bli miljövänligare.