prot · GW09130 · 2009-06-11 00:00:00 — 91 Utrikesminister (): Svaret på frågan är att det har utrikesministern inte undersökt som har stått till förfogande, av den enkla anledningen att denna fråga inte ligger under . Däremot har jag lite lätt förhört mig, vilket inte är att jämställa med en undersökning, och funnit att det av skäl som jag ännu inte har undersökt till fullo finns en betydande skepsis på svensk sida mot detta system. Jag föreslår en fråga till statsrådet i ärendet. 92 (): Tack, utrikesministern! Jag tror på snabbheten hos regeringen. Därför tänkte jag att jag ställer min fråga efter interpellationsdebatten när frågan är aktuell. Efter vår interpellationsdebatt fick jag återigen en mängd frågor från föräldrar, bland annat en pappa vars döttrar har tagits till . Jag har fått lov att nämna honom här i kammaren. Alla som jag kommer i kontakt med efterlyser just ett sådant här telefonnummer och också ett system liknande det amerikanska larmsystemet. Där går man snabbt ut och informerar tullen, gränsmyndigheterna, allmänheten och befolkningen för att kunna förhindra att barn med falska pass, som det ofta är, kommer över till andra länder som det är mycket svårt att få hem dem ifrån, som i fallet med barnen i . Min fråga är: Kan utrikesministern tänka sig ett sådant system som jag vet att en del europeiska parlamentariker förordar och gärna vill att vi ska ha i ? 93 Utrikesminister (): Det konkreta fallet tittade vi på när vi diskuterade det lite . I vissa fall är detta tillämpbart, men det finns åtskilliga fall där det inte är tillämpbart. I de fall det är tillämpbart har vi nog i grova drag möjligheten att göra det med existerande andra svenska system. Vi är ju ett relativt väl fungerande samhälle när det gäller olika typer av larmsystem, samordning mellan olika myndigheter, samordning mellan olika rättsinstanser, polis, tull och gränsbevakning, så vi har nog hyggliga möjligheter att klara det i de fall som detta kan bli aktuellt. Sedan finns det en lång rad andra fall av den art som vi diskuterade där det kanske inte är tillämpligt. Men frågan är under kontinuerlig bevakning. 94 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till . ska det ske diskussioner om uppgradering av EU:s handelsförbindelser med . Frågan är hur den kommer att agera. Vi kan se att det inte är några framgångar när det gäller frysningar eller tillbakadraganden av bosättningar på den av ockuperade . Man underlättar från israeliskt håll inte på något sätt den humanitära situationen i . Det är många människor som har fått svåra sviter av kriget och utsatts för svårt lidande. Dessutom diskuterar man nu i det israeliska parlamentet en rad lagförslag som sätter hård press på och förminskar den arab-israeliska minoritetens frihet. Det handlar trots allt om israeliska medborgare. Att i det här läget uppgradera handelsförbindelserna vore felaktigt. På vilket sätt avser att agera mot bakgrund av den situation som jag beskrivit i förhållande till i allmänhet och när det gäller förslaget att uppgradera EU:s handelsförbindelser med i synnerhet? 95 Utrikesminister (): Jag vet inte om det är tionde eller tjugonde gången som jag står i denna riksdags talarstol och försöker förklara för socialdemokratiska företrädare att det inte är någon förändring av handelsrelationerna med på gång, vare sig uppåt eller nedåt. Det som har diskuterats är någonting annat som inte har ett smack med handelsförbindelserna att göra. Jag hoppas att vi nu har klarat ut åtminstone den saken. Sedan diskuterar vi hur vi ska uppgradera och fördjupa våra förbindelser icke bara med utan med samtliga länder i . Delvis har vi inlett en process med , delvis har vi inlett det med , och det är flera andra länder som är på gång. Det ingår i den allmänna fördjupningen av våra relationer. Några omedelbara steg ytterligare är inte aktuella i något av dessa fall. Vi kommer att ha ett associationsråd med i som jag åtminstone delvis kommer att delta i. Men jag utgår från att detta och de diskussioner som jag kommer att ha i övrigt med israeliska företrädare kommer att fokusera på fredsprocessen, på våra synpunkter på bosättningspolitiken och på nödvändigheten av att få ett klart israeliskt åtagande vad gäller den så kallade färdplanen, road map, och inriktningen på en tvåstatslösning. 96 (): Jag känner väl till att det är fråga om ett större paket med flera olika länder inblandade i hela . Men det finns ändå anledning att göra något i det här speciella läget. Det pågår alltså en ockupation. Ett krig har avslutats i , där man har en humanitär situation som är mycket allvarlig. Det sker inte några framsteg när det gäller frysningar eller tillbakadraganden av bosättningar. Man kanske kan förvänta sig någon sorts diplomatisk utveckling från den israeliska sidan för att ge ett intryck av att vilja hjälpa till i någon sorts process. Då krävs det, menar jag, lite hårdhet, lite tydlighet och lite uppskärpning från bland annat den sida, att sätta lite hårt mot hårt. Det skulle vara intressant och klargörande om här skulle kunna ge lite sådana besked, så att man kan känna att vi står för en demokratisk rättslig ordning som är rimlig här i världen. 97 Utrikesminister (): Jag kan försäkra om att vi står för en demokratisk rättslig ordning som är rimlig här i världen. Och det gäller i samtliga delar av världen. Det gäller inte minst i där vi kommer att vara fortsatt engagerade i ansträngningarna för att få i gång en fredsprocess. Vi kommer att anta slutsatser vid i som bland annat är basen för den fortsatta dialogen både med och den palestinska myndigheten och med och de olika intressenterna. Och vi gör detta i en tilltagande nära samverkan med den nya amerikanska administrationen och dess sändebud som ju just befinner sig i regionen med EU:s . Vi kommer att sy ihop en del av sakerna i det paketet . Men för att upprepa det igen har det absolut ingenting med handelsförbindelser att göra. 98 (): Jag vill ställa min fråga till äldreomsorgsminister . Den handlar om någonting som jag har träffat på alltmer, kommuner som kraftigt höjer timtaxan för . Jag har träffat på det i , runt , i och runt . I Pensionären, , kunde man läsa i det senaste numret att kommunen börjar frånhända sig ansvaret för . Det är PRO-ordföranden i som är mycket upprörd, för höjer alltså timtaxan , från till . Det här innebär egentligen dels att många äldre går över till att anlita privata städfirmor, de hushållsnära tjänsterna som vi diskuterade här förut, om de har tillräckligt med pengar, dels att de riskerar att inte ha råd eller tycka sig ha råd att använda sig av och därmed blir utan hjälpen eller att den skjuts över på anhöriga. Jag vill ställa frågan till : Vill ministern göra något åt de oskäligt höga timtaxorna i ? 99 Statsrådet (): Äldreomsorgen är i första hand ett kommunalt ansvar. Kommunerna är fria att sätta sina taxor. Att det har blivit konkurrenskraftigt med de hushållsnära tjänsterna beror på den skattereduktion som regeringen har infört för den typen av tjänster. Detta är naturligtvis ett område som får följas, och det är viktigt att också här jämföra hur taxenivåerna ser ut kommunerna emellan. Får man en biståndsbedömd insats ska den ligga på en nivå som är relevant och rimlig för den enskilde oavsett ekonomisk kapacitet att kunna betala för den. Att sedan i vissa fall göra valet att nyttja hushållsnära tjänster för att det är ännu billigare står var och en fritt. Men det är givetvis så att den biståndsbedömda tjänsten måste ligga på en nivå som är möjlig för alla att betala. 100 (): Socialdemokraterna med stöd av v och mp satte en gräns, maxtaxan. Det var för att en del kommuner syndade och satte avgifterna så högt så att äldre inte efterfrågade hemtjänst. Den ligger på . tar kommunerna chansen att höja timtaxan i stället. I som har en timtaxa på kan man få innan man kommer upp i maxtaxan. I får man 8,5. Det finns alltså stora variationer. Min stora oro gäller två saker. För det första är det inte riktigt samma sak med hushållsnära tjänster som med äldreomsorgen. Äldreomsorgens personal har till uppgift att se om det finns mer behov. Det kanske fungerar dåligt med maten, man kanske behöver slå larm och det kan behövas fler insatser. Det ansvaret har inte städpersonal. För det andra kommer en grupp äldre att inte få någon hjälp alls och kunna fara illa. Eller också skjutsar man över ännu mer i kvinnors obetalda arbete, vilket inte är rimligt. Jag ställer ändå frågan: Vill ministern göra något åt de kraftigt höjda taxorna som vi kan se på fler och fler ställen? 101 Statsrådet (): Återigen, det är kommunerna som är huvudansvariga och sätter sina taxor. Det som är en biståndsbedömd tjänst ska naturligtvis ligga på en nivå som är möjlig och rimlig för alla att betala. Jag vill återigen betona det. Vi har inte för avsikt just nu att göra något i form av att inkludera fler saker i maxtaxan eller annat, men vi kommer noga att följa utvecklingen i kommunerna. Det är rimligt och riktigt att den som får en biståndsbedömd insats också ska kunna använda sig av den. Om den enskilde sedan inte är nöjd med denna insats eller föredrar att köpa den som en hushållsnära tjänst är det naturligtvis fullt möjligt. Det är den enskilde som avgör. Här är det också viktigt att vi följer kvaliteten i respektive kommun och på hemtjänstleverantörsnivå. Det är ett system som vi har öppnat för via öppna jämförelser. Den delen är också mycket viktig. 102 HANS (): Jag vänder mig till biståndsminister . Corporate social responsibility, det vill säga gemensamt socialt ansvar, är en kodex som många ansvarsfulla företag använder sig av för att respektera mänskliga rättigheter, för att ta personal- och miljöansvar men också för att främja affärsetik. Gobal responsibility, globalt ansvar, är en av FN sanktionerad dogm, och det gäller ofta på internationella och multinationella företag. I biståndet, där handeln spelar en stor roll, gäller det även mottagarsidan där demokrati, mänskliga rättigheter och ansvar för de anställdas hälsa behöver utvecklas. Hur ser biståndsministern att dessa bitar, med hjälp av handelspolitiken, kan utvecklas? 103 Statsrådet (): Jag och handelsministern arbetar intensivt tillsammans för att se hur vi kan länka ihop handels- och utvecklingsfrågorna. Det handlar om att öppna upp marknader och konkurrens och se till att det finns en kapacitet att använda handel, men det handlar också om att använda ökade kontaktytor och se till att sprida värderingar. Det behöver finnas företag som utvecklas och som har kunskap och förståelse för arbetares rättigheter och som har en förmåga att kunna bidra till demokratifördjupningen så att man också får fungerande institutioner. Vi behöver öka kontaktytorna, men inom ramen för bistånd och demokratibistånd jobbar vi också mycket med demokratifrämjande. Vi ser dock att man kan göra mer kopplingar genom de ökade kontakterna och också genom en tydlighet i vilka värden vi står för. 104 HANS (): Jag tackar för svaret. har ett utvecklat samarbete med GCC-länderna, Gulfländerna. ser vi hur en av världens mest aggressiva diktaturer sätter hårt mot hårt med vapenskrammel och diverse hot och därigenom försöker få bistånd från den fria världen. är förvisso inte i topp på biståndslista, men detta är signaler som är viktiga att man internationellt sett tar hand om. blir ordförande i . Det är 27 länder i EU som samtliga, på ett eller annat sätt, är med i biståndsgivandet till tredje världen. Det skulle vara intressant att höra hur biståndsministern ser på ordförandeskap och möjligheten att överföra tankarna om socialt och globalt ansvar på övriga EU-länder . 105 Statsrådet (): Varken eller EU har något utvecklingssamarbete med . Det handlar uteslutande om att med humanitära insatser råda bot på den extrema nöd som råder på grund av förtrycket som skapar fattigdom. Det jag tror att framför allt är ute efter är hur vi ska kunna öka kontaktytorna och se att vi med ökad handel men också med tydlighet i med vilka och på vilket sätt vi handlar ska kunna sprida värderingar. Här kan det naturligtvis finnas olika handelsintressen som gör att det möter sanktionsinstrument och annat. För oss är det viktigt att påverka EU:s demokratiinsatser och se till att vi tillsammans bygger regelverk och institutioner som gör att utvecklingsländerna kan ta del av en ökad global handel för att därmed själva kunna bekämpa fattigdomen. För detta har vi nu jobbat intensivt från den borgerliga regeringen. Vi påverkar också EU:s bistånd att i alltmer ökande grad gå bortom gammalt klassiskt bistånd och se till att samverka på ett helt annat sätt i en samstämmighetspolitik som verkligen skulle kunna bekämpa fattigdomen mer effektivt än vad som är fallet. 106 (): Jag ställer min fråga till statsrådet . kom det statistik från över försörjningsstödet. Efter borträknade flyktingkostnader var försörjningsstödskostnaden hos landets socialförvaltningar högre jämfört med . Det är det högsta värdet och den största uppgången av kostnaden för försörjningsstödet . I 114 kommuner har ökningen varit . Bakom dessa siffror döljer sig personliga och ekonomiska katastrofer för vuxna. Det ökar också på barnfattigdomen i . För att uppbära försörjningsstöd måste allt av värde förbrukas först. Vad tänker regeringen göra för att hejda ökningen av försörjningsstöden i våra kommuner? 107 Statsrådet (): Jag tror inte att det har gått förbi att vi befinner oss i en finansiell kris där många olyckligtvis har förlorat sina arbeten på grund av att många företag går dåligt och många varsel börjar falla ut. Det finns också färre jobb att få. Det är en beklagansvärd situation och den drabbar enskilda människor i form av att de inte kan klara sin egen försörjning utan tvingas gå till och få försörjningsstöd i stället. Det är en tragedi i vårt land och i många andra länder där denna typ av stöd också finns. Jag beklagar djupt att vi befinner oss i en finansiell kris och att den drabbar enskilda i denna utsträckning. hade 180 000 fler arbeten när vi gick in i den finansiella krisen jämfört med när alliansen övertog regeringsmakten. Situationen är därför mycket bättre än vad den hade varit med en socialdemokratisk regering. Jag återkommer till fråga i nästa inlägg. 108 (): Det är förvånansvärt. Det här beror inte bara på den finansiella krisen. Statsrådet måste erkänna att försämringarna i våra trygghetsförsäkringar har gjort att många människor har fallit mellan stolarna, fått sänkta ersättningar och tvingats till socialförvaltningarna för att söka socialbidrag. Det är en katastrofal ökning av barnfattigdomen i , och bland de ensamstående försörjarna har det ökat katastrofalt. Många människor är hänvisade till försörjningsstöd . Jag har ännu inte fått svar på min fråga. när jag ställde samma fråga vid frågestunden fick jag inte heller svar. Då hänvisades frågan till arbetsmarknadsminister . Jag anser att en kombination av försämringar som skett i våra trygghetssystem, som generationer av människor har betalat med minskat löneutrymme, har gjort att folk har fallit mellan stolarna. Era trygghetsförsäkringar har försämrats så att folk har varit tvingade till det. 109 Statsrådet (): En likartad utveckling kan ses i alla europeiska länder beroende på den finansiella krisen och den ökade arbetslösheten. Det är givet att om föräldrarna tappar möjligheten till egenförsörjning drabbar det också barnen i familjen. Det är därför vi har byggt våra trygghetssystem. Nivån på socialbidragen innebär i sin helhet en ökning , om vi även inkluderar flyktingarna. Det ligger i enlighet med de beräkningar vi har gjort på helårsbasis i vårpropositionen. Det är därför vi har vidtagit åtgärder som att ha mer statliga medel som går in i kommunerna. Vi förutsåg detta redan när vi lade fram höstens budget. Där gav vi ett rejält tillskott till kommunerna för att de ska klara sina uppgifter på ett bra sätt. Vi har tillskjutit ytterligare pengar i samband med vårpropositionen. Det är naturligtvis åtgärder som vidtas för att kommunerna ska klara sina uppgifter. Vi har byggt skyddssystemen så att ingen ska behöva vara utan möjlighet till bröd för dagen. Alla ska kunna klara sitt uppehälle och sin försörjning. Det är välfärdssystemen byggda för. 110 (): Även jag vill ställa en fråga till folkhälsominister . Det finns en sjukdom som drabbar ungefär var tionde kvinna i fertil ålder. Det är en fruktansvärd sjukdom som orsakar nästan så svåra smärtor som man kan ha. De liknar födslosmärtor. Sjukdomen är ändå väldigt okänd. Jag tycker att det är viktigt att vi råder bot på det. Sjukdomen heter endometrios. Det är kanske inte så många som direkt känner att de vet vad det är. Många drabbas av detta. Många får sjukdomen i samband med att de börjar få mens, . Ofta avfärdas de fruktansvärda smärtorna med att man har mensvärk man får bita ihop. Det leder till sjukskrivningar. Många är sjukskrivna och de vet inte vad det är. Min fråga är: Vad kan regeringen göra för att öka informationen om sjukdomen? 111 Statsrådet (): Regeringens uppgift är naturligtvis att se till att vi har forskning om nya fenomen och sjukdomar och se till att kunskapen kommer vårdgivarna till del via myndigheterna. Jag kan tänka mig att ungdomsmottagningar är en viktig motpart vid den här typen av information för att kunna förmedla den vidare. Det är det sätt som regeringen jobbar på, utöver att ge statsbidrag till kommuner och landsting för att ombesörja själva vården. Det kan behövas speciella informationsinsatser och det kan behövas speciella kampanjer i vissa fall. Som säger är det här en sjukdom som har uppmärksammats och som vi fortfarande har en ganska begränsad kunskap om när det gäller både antalet personer som är drabbade och att hitta botemedel och sådant som kan vara till hjälp för de sjuka. 112 (): Det stora problemet är att många av de drabbade inte vet om att de har sjukdomen. Det kan ta mellan fem och att få en diagnos. arbetar sjukdomen i kroppen och förstör kroppen. Den gör det dessutom svårare att få barn. Denna sjukdom är alltså den viktigaste anledningen till barnlöshet och den diagnostiseras ofta inte . Det viktiga är att, till dem som har symtomen, nå ut med budskapet att de kan ha sjukdomen och att de ska söka hjälp. Det finns naturligtvis bra läkare, men det finns också många som avfärdar detta med att det är lite mensvärk och att man får bita ihop. Med den inställningen får ändå färre en diagnos. Precis som ministern säger måste vi ha mycket mer forskning om sjukdomen och behandlingsmetoderna. Det finns möjlighet att behandla den, men biverkningarna är mycket svåra. Med tanke på konsekvenserna för otroligt många kvinnor och deras närstående måste vi ta tag i detta. 113 Statsrådet (): Jag får tacka för den folkbildande uppgift hon har tagit på sig här , att informera oss alla. Jag tror att informationsbehovet är stort. Vi har säkert mycket att lära på det här området, men det handlar också om att förmedla den kunskap som finns. Jag förutsätter att det görs, men jag får anledning att titta närmare på den här problematiken med anledning av dagens fråga. 114 FINN (): Jag har en fråga till handelsminister . Sjukvården har ju under alliansregeringen genomgått en lång rad positiva frihetsreformer i syfte att ge patienten större möjlighet att välja sin egen vård. I kölvattnet av det kommer det naturligtvis att uppstå en industri av serviceinriktad personal som vill skapa vårdtjänster av olika slag. är ju ett högteknologiskt land som vanligtvis levererar god kvalitet. Man kan se att detta inom sjukvårdens område kommer att leda till att vi inte bara skapar en inhemsk industri utan också en exportindustri av sjukvårdstjänster. Det tragiska är att tjänstedirektivet inom EU exkluderar just vårdtjänster och andra sociala tjänster. Min fråga till ministern är: Hur avser ministern att fundera över eller påverka tjänstedirektivet så att det också kan inkludera vårdtjänster och andra sociala tjänster för att ge en möjlig ny exportindustri? 115 Statsrådet (): Det är en väldigt viktig fråga som Finn tar upp. Det är också en fråga som vi har arbetat med jag, och . Vi har just diskuterat hur vi utvecklar vårdexporten. Ett stort problem är att det inte finns speciellt många privata vårdföretag i på grund av den långvariga socialdemokratiska politiken som inte har tillåtit utveckling av privat sjukvård. Det handlar om att inhemskt stimulera detta. Det handlar om att implementera tjänstedirektivet till och dessutom inrätta ett forum dit både konsumenter och företag kan vända sig. Vi vill också vidareutveckla diskussionen om tjänstedirektivet. Vilka tjänster är det som inte ingår? gäller det bara mellan . Vårdexporten är en väldigt viktig del. 116 FINN (): Tack för ett positivt svar i god anda. Följdfrågan blir lite mer komplicerad. Det är ju mycket riktigt så som ministern säger att Socialdemokraterna tyvärr hade del i att vi fick ett tjänstedirektiv som exkluderar just den här typen av servicesektor. Vi har just genomgått ett EU-val där oppositionen i vårt land skickar en väldigt negativ EU-delegation när det gäller EU som funktion. Sannolikt kommer inte någon att arbeta för ett tjänstedirektiv i den här riktningen. Min lite mer komplicerade fråga är: Hur upplever ministern situationen inför det kommande ordförandeskapet? Vi har ett nytt parlament som från oppositionens sida kommer att se ut som en motståndsficka och som sannolikt har en protektiv inställning när det gäller den här typen av rörlighet man bygger murar mot från EU. Är det en komplicerande faktor i den förhandling som ministern har ansvar för eller kan man lösa frågan ändå? 117 Statsrådet (): Det är mycket riktigt en komplicerad fråga. Jag tror att det är viktigt att man tar det steg för steg. Vi får först säkerställa att vi implementerar det som tjänstedirektivet innehåller och se till att det fungerar fullt ut. Sedan får vi ta upp frågan om vad som ytterligare behöver ingå. Målet måste vara 100 procents fri rörlighet inom EU för många fler typer av tjänster än . Dessutom kommer vi naturligtvis att diskutera detta under det informella möte vi arrangerar i och där titta på lite större visioner som: Hur tänker vi oss framtiden när det handlar om tjänster inom EU? Jag kan berätta att regeringen och har fattat beslut om att anslå 2,2 miljoner till för att ytterligare säkerställa att vi satsar på ökad vårdexport. Det är en viktig del i detta. Men det är framför allt lättare att göra det utanför Europeiska unionen. Min avsikt är naturligtvis att se till att det också fungerar inom EU. 118 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag ber att få tacka de deltagande statsråden och ledamöterna. Dagens frågestund är därmed avslutad. 13 § (forts. från 11 §) En långsiktigt hållbar organisation för de allmänna förvaltningsdomstolarna i första instans (forts. JuU23) 119 (): Jag vill påminna de närvarande om att vi nu debatterar betänkandet En långsiktigt hållbar organisation för de allmänna förvaltningsdomstolarna i första instans. För oss kristdemokrater är det glädjande att få detta betänkande på bordet. Det sätter den enskilda människan i centrum. Det är en viktig sak att domstolarna har en acceptans i samhället. Att sätta medborgaren i centrum är Stockholmsprogrammets viktigaste budskap. Det gäller tidigare och det kommer att gälla ännu mer framåt. Domstolarna har till uppgift att leverera rättvisa domar. De har att leverera domar i rätt tid, och de ska också ha domare som har förankring i det allmänna rättsmedvetandet. Vi har olika typer av domstolar här i landet. Det är de allmänna domstolarna, tingsrätterna, och förvaltningsdomstolarna med länsrätter som kommer att byta namn till förvaltningsrätter. Vi lever i en föränderlig värld. Det känner vi alla till. Denna förändring är stor och snabb, och det påverkar många delar av vårt samhälle. Länsrätterna är i många fall små . Vi har 23 länsrätter, och förslaget är att de ska bli 12. Vi har hört från oppositionen att man inte är så förtjust i det. Men jag är ganska övertygad om att jag kommer övertyga dem om att detta är ett eminent förslag.