prot · GW09122 · 2009-05-20 00:00:00 — Till detta replikskifte anmälde jag mig kanske i första hand som regional representant från och i andra hand om någon som talar för hela , till skillnad från i mina tidigare inlägg, eftersom uppehöll sig så väldigt vid nationerna och deras kulturarv. Jag vidhåller fortfarande att nämner i en bisats att det finns ett antal människor som faktiskt inte har lust att betala de här hundralapparna och inte har lust att vara med, men utmålar han en helt ogrundad skräckbild av att kulturtraditionerna i och skulle upphöra. Jag tror att vi kommer att vi kommer att få se studentsångare i tv till. 266 () replik: Jag trodde att jag gjorde den här principfrågan klar i talarstolen: Avskaffa gärna kårobligatoriet vad mig anbelangar, men se till att betala för det! Se till att betala för den reform som ni då gör! Men det är det ni inte gör. Tvärtom lämnar ni studentkårerna med bara en tredjedel av de pengar som utredningen föreslog. Ni tvingar in dem i en situation där de måste kommersialiseras. De måste gå runt med håven och be om pengar, eller också måste de se till att sälja mycket mer öl än de har gjort tidigare. Det är ju den situationen som ni tvingar in dem i. Avskaffa alltså gärna kårobligatoriet vad mig anbelangar, men se till att betala för de reformerna när ni driver fram dem! Det är en realitet, ingen skräckbild, som jag målar upp. Vi talar om nationerna i . Där är det 4 miljoner i intäkter som är i total gungning. är det 5 miljoner i intäkter som är i total gungning. Totalt i studentlivet i rör det sig om 16 miljoner. Hur stor andel av de här pengarna som de kommer att kunna behålla efter att ni har avskaffat detta har de ingen aning om. Den enda poängen som jag hade i den delen var återigen detta: Det får konsekvenser, det här, , inte bara för studerandebevakningen utan också för det studiesociala liv totalt sett som studenten kommer att mötas av när han eller hon kommer till en ny högskole- eller universitetsort. Och det tycker jag att ni slarvar bort fullständigt. Jag förstår inte hur borgerliga politiker, som ändå försöker ha ord om sig att vara något slags kulturbärare i vårt land, bara viftar bort den viktiga kulturgärning som studenterna faktiskt står för i vårt land. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 18 § Forskarutbildning med profilering och kvalitet Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2008/09:UbU18 Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134) 267 (): I går besökte utbildningsutskottet . Det var intressant och lärorikt på många sätt. Under vårt samtal med ledning kom vi in på frågan om vilka satsningar som prioriteras . En sådan prioriterad satsning som betonades särskilt var att stärka forskningen på . Det skulle utveckla högskolan och stärka grundutbildningen som en stärkt forskning bidrar till att öka förståelsen för konstens betydelse för såväl individ som samhälle. Besöket på och samtalet om forskningens betydelse passar bra in på det betänkande och den proposition som vi nu ska diskutera som bland annat handlar om vikten av att stärka konstnärlig utbildning och forskning samt en ökad möjlighet att utfärda examina på forskarnivå på alla högskolor. diskuterade vi forskningspolitiken . Vi socialdemokrater redogjorde då för vår syn på forskning, och vi argumenterade för hur ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Vi kritiserade regeringen för att satsa för lite på forskningen. Vi riktade också kritik mot regeringens detaljstyrning av svensk forskning samt att regeringen sjösätter en resursfördelningsmodell som vi inte fullt ut kan överblicka konsekvenserna av. Vår oro kring denna modell kvarstår. Vi kritiserade också regeringen för att ignorera arbetet med att involvera näringslivet i särskilt strategiska, viktiga branscher. När det gäller propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet är vi socialdemokrater positivt inställda till huvuddragen. Vi välkomnar därför regeringens förslag att inrätta särskilda forskarexamina på det konstnärliga området. Det kommer att stärka de konstnärliga utbildningarna och den konstnärliga forskningen. Det är viktigt att de konstnärliga utbildningarna får utveckla formerna för sin forskarutbildning utifrån sina egna förutsättningar. Vi bejakar också regeringens förslag om att alla högskolor ska ges möjlighet att ansöka om tillstånd att utfärda examina på forskarnivå och att denna rätt till examen ska ges till smalare områden än dagens vetenskapsområden. Att bedriva forskning och forskarutbildning vid alla lärosäten innebär stora fördelar. Det stärker grundutbildningen och det utvecklar som forskningsnation. Den forskning som bedrivs vid högskolorna görs också ofta i ett gott samarbete med det lokala och regionala näringslivet, vilket gynnar tillämpning och kommersialisering. Därför är det bra att alla högskolor nu ges möjlighet att ansöka om tillstånd att utfärda examina på forskarnivå. vill vi betona vikten av att kvalitetens fana hålls högt samt att universitet och högskolor behandlas lika. Däremot är vi tre oppositionspartier kritiska till att den borgerliga regeringen nu stänger dörren för de högskolor som lämnat in en universitetsansökan och som vill få den prövad. Jag tycker att det är både anmärkningsvärt och direkt olämpligt att av ideologiska skäl binda upp sig för ett visst antal universitet i . Besluten att inrätta de senaste universiteten har varit välgrundade och har stärkt position som forskningsnation. Det har förstärkt kvaliteten i grundutbildningen och gynnat utvecklingen inom både offentlig sektor och privat näringsliv. Vi tre oppositionspartier kan inte vare sig utlova ett ställningstagande för ytterligare universitet eller utesluta detsamma. Vi menar att det i första hand är kvaliteten som ska avgöra om fler högskolor blir universitet eller inte. Vi anser därför att de högskolor som har lämnat in en universitetsansökan och som fortfarande har ambitionen att bli universitet ska prövas seriöst för detta. Regeringens nya princip att utan vidare kvalitetsprövning avfärda de inkomna ansökningarna om universitetsstatus är inte acceptabel. Jag yrkar bifall till reservationen under punkt 4. 268 (): presenterade alliansregeringen sin forskningsproposition för perioden 20092012. Den innebar en rekordstor satsning på forskning och innovation, där ökningen till och med var större än den totala satsningen för den föregående fyraårsperioden. Men för att ska lyckas ännu bättre på forsknings- och innovationsområdet krävs förutom mycket resurser också att forskningen håller hög kvalitet. Några åtgärder för att uppnå detta har redan presenterats, medan ytterligare förbättringsförslag finns med i det betänkande vi diskuterar . Låt mig inleda med att säga hur glädjande det är att regeringen nu inför konstnärliga forskningsexamina. Det är något som har diskuterats sedan högskolereformen 1977 och som genomförs av alliansen. I till exempel hade ett femtiotal forskare hunnit disputera inom de konstnärliga verksamheterna . Hur många de är har jag inte funnit siffror på, men att det finns konstnärliga forskningsexamina är inte unikt. De finns i många europeiska länder och även i och i . är det alltså tur, och reformen har mottagits mycket positivt på de konstnärliga högskolorna. Då vi från utbildningsutskottet besökte var det en entusiastisk rektor som talade om behovet av reformen och om vilka nya möjligheter den kommer att ge. I finns 14 universitet och 22 högskolor. Genom att universiteten har rätt att utfärda forskningsexamina på alla områden, och därmed kan få mycket mer resurser, har många av högskolorna strävat efter att uppnå universitetsstatus. Flera högskolor har skickat in ansökningar för prövning och har fått vänta tålmodigt. Beskeden har dröjt i vissa fall, men får de äntligen svar. Det är kanske inte det svar de har hoppats på, men det är ett svar. Det är ett svar som ger nya möjligheter genom att vi nu lämnar det stelbenta synsättet att endast universitet, eller högskolor med rätt vetenskapsområde, får tillgodoräkna sig den forskning som sker vid en högskola. kommer nämligen forskningen att kunna bedrivas på alla lärosäten, universitet såväl som högskolor, och alla lärosäten kommer att få samma basresurs per student till forskning. Reformen innebär också att högskolorna ska kunna ansöka och prövas för att få examinationsrätt inom smalare profilområden än dagens vetenskapsområden. Genom att koncentrera sina resurser och profilera sig kan högskolorna uppnå en kvalitet som i sin tur kan leda till mer resurser. Därmed kan högskolor få den eftersträvade möjligheten att examinera sina egna doktorander, utbildningsmiljöerna förbättras genom att studenterna på grundutbildningsnivå möter forskare och berikas med fler lärosäten och forskare med spetskompetens. Bra forskning kommer alltså att stödjas oavsett var den bedrivs. Regeringen stärker på så sätt alla högskolors möjligheter. Det innebär också att all forskning inte koncentreras till några få orter utan att också mindre högskolor ges samma rätt att utvecklas och få tillgodoräkna sig den spetskompetens som finns. Det här kommer att stärka såväl grundutbildningen som forskningen. På samma sätt som alla lärosäten får möjlighet att förbättra sin verksamhet kommer också det omvända att gälla. Alla lärosäten, inklusive universiteten, kommer att kunna få sin examensrätt på forskarnivå indragen. På så sätt främjas kvaliteten eftersom det egentligen inte finns några garantier för att all forskning som bedrivs vid ett universitet alltid håller hög klass. Det gläder oss naturligtvis att vi är överens om reformerna. Långsiktiga och stabila reformer är bra för svensk högskola och forskning. kan man ju inte låta bli att undra varför inget har skett tidigare. En annan sak som förvånar är att vänsterfalangen anser att de högskolor som ansökt om universitetsstatus nu ska prövas för det. Det känns märkligt. när man är i opposition tycker man att det är dags för prövning, trots att några av högskolorna skickade in sin ansökan . Självklart är det ärligare, som regeringen nu gör, att säga att inga ansökningar kommer att beviljas på grund av att resurserna inte finns för att bygga upp de breda forskningsmiljöer som ett universitet kräver. Ett besked, även om det är negativt, är bättre än inget alls. Då vet man åtminstone vad man har att förhålla sig till. Jag delar regeringens uppfattning om vad som ska hända framgent. Man säger faktiskt inte att universitet inte kan komma att bildas , men det ska ske utifrån stabila och långsiktiga förutsättningar. behöver forskning av världsklass. Om den sker vid universitet eller högskolor är inte intressant så länge högsta akademiska kvalitet råder. Alla lärosäten ska alltså kunna erbjuda bra forskning, men däremot behöver inte all forskning ske vid alla lärosäten. Fullständiga rättigheter åt alla gynnar lärosäten i hela . Det är en bra strategi för framtiden. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande UbU18. 269 i (c): betänkande UbU18, Forskarutbildning med profilering och kvalitet, behandlar en mycket efterlängtad proposition. Att är en kunskapsnation slår vi fast i varje debatt inom hela utbildningsområdet. Den högre utbildningen har utvecklats från att ha funnits vid ett fåtal universitet i till att finnas utbredd över hela landet. Det har varit en fantastisk utveckling som med stolthet har tagit del i. Den nya tekniken har också gjort att lärosätenas utbildningar har kommit än närmare människor, till exempel till många av de lärcentrum som bland annat kommuner har byggt upp. Högskolor och universitet har också en stor betydelse för den regionala utvecklingen. I samverkan med det omgivande samhället kan alla ha nytta av varandra. Studenter kan under sin utbildning ha god kontakt med arbetslivet. Det är bara ett exempel, men det finns mycket mer att göra. Näringslivet har nytta av samverkan med lärosätet, eftersom den framtida kompetens som företagen behöver utbildas där. De nya universiteten har betytt mycket för de regioner som de finns i, inte minst när det gäller forskningssamarbetet med både näringsliv och offentlig sektor. Med den här propositionen får alla högskolor möjlighet att ansöka om tillstånd att utfärda examina på forskarnivå. Jag vet att det är mycket efterlängtat vid högskolorna i den region som jag kommer från, . Det gäller , och som alla har längtat efter den här möjligheten att få tillgång till hela kedjan. Vid de olika lärosätena har man arbetat för att profilera sin forskning för att bli smalare men vassare. ger vi möjligheten att bedriva forskarutbildning utan att för den skull ha hela bredden i ett vetenskapsområde. Det finns många spännande forskningsområden där de mindre högskolorna har spets. Jag ska bara nämna några exempel: smarta textilier vid och virtuella system vid . Jag är övertygad om att detta också kommer att leda till att fler kvinnor kommer att ta chansen att läsa en forskarutbildning och att vi på så sätt öppnar för fler kvinnor som professorer. Jag yrkar bifall till förslaget i utbildningsutskottets betänkande UbU18 Forskarutbildning med profilering och kvalitet. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 19 § Stiftelsen verksamhet 2008 Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2008/09:UbU20 Stiftelsen verksamhet 2008 (redog. 2008/09:RJ1 och redog. 2008/09:RRS20). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs trafikutskottets betänkande 2008/09:TU15 sjöarbetskonvention (skr. 2008/09:166). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 21 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2008/09:952 Attacker och mord på afghanska kvinnor och flickor av Amineh Kakabaveh (v) till utrikesminister () 2008/09:953 Djur i krig av () till utrikesminister () 2008/09:954 Upprustningen av Emmabodabanan av () till statsrådet () 2008/09:955 Barns rätt av i (s) till statsrådet () 2008/09:956 Elever med behov av särskilt stöd av () till utbildningsminister () 2008/09:957 Mödradödlighet av () till statsrådet () 2008/09:958 Ursprungsmärkning av produkter från det ockuperade av () till jordbruksminister () 2008/09:959 Politiska fångar i av () till utrikesminister () 2008/09:960 Långtidsarbetslösheten av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:961 Pendlingsstöd för unga av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:962 Kriminalisering av irreguljära migranter av () till statsrådet () 2008/09:963 Skolor med vinstsyfte av () till utbildningsminister () 2008/09:964 Estetisk verksamhet i gymnasieskolan av i (s) till kulturminister () 2008/09:965 Kostnaderna för nya apotek av () till socialminister () 2008/09:966 Hedersförtryck av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2008/09:967 konvention om mäns våld mot kvinnor av () till justitieminister () 2008/09:968 Nedläggningen av tidningen av () till statsrådet () 2008/09:969 Apotekarens roll i vården av () till socialminister () 2008/09:970 utlämning av två kurdiska ledare av Amineh Kakabaveh (v) till utrikesminister () 2008/09:971 Aung gripande av () till utrikesminister () 2008/09:972 missförhållanden i den sociala barn- och ungdomsvården av () till statsrådet () 2008/09:973 Ungdomsarbetslösheten i län av () till arbetsmarknadsminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2008/09:894 Reformen av trafikförsäkringen av () till statsrådet () 2008/09:911 Kostnader för försäljningen av apotek av () till socialminister () 2008/09:913 Statsrådens inkomstgaranti av () till näringsminister () 2008/09:916 Skatt på syntetiska drivmedel av () till finansminister () 2008/09:919 Rätt till pension för utvisade av () till statsrådet () 2008/09:920 Framtiden för av () till miljöminister () 2008/09:922 Skyddsvärd skog av () till finansminister () 2008/09:923 EU, AU och demokrati i av () till utrikesminister () 2008/09:924 av () till utrikesminister () 2008/09:925 sexköpslag av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2008/09:926 Ordval mellan mödomshinna och slidkrans av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2008/09:927 Svensk diplomatisk representation i av () till utrikesminister () 2008/09:928 Prostitution i av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2008/09:929 Norm för LSS-boende av () till statsrådet () 2008/09:930 Framtiden för Frösö behandlingshem av () till socialminister () 2008/09:931 och avverkning av skyddsvärd skog av () till finansminister () 2008/09:932 Arbetsmiljöundersökningen 2009 av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:933 Försvaret som en politisk fråga av () till försvarsminister () 2008/09:935 Felaktiga klamydiaprover av () till statsrådet () 2008/09:936 Beskattningen av syntetisk diesel av () till finansminister () 2008/09:937 flygangrepp i av () till försvarsminister () 2008/09:938 2010 i och demokrati i av () till utrikesminister () 2008/09:939 Angrepp på HBT-personer i av () till utrikesminister () 2008/09:941 Avkastningskravet för Jernhusen av () till statsrådet () 2008/09:943 av () till utrikesminister () 2008/09:944 Tamilerna på och framtiden av () till utrikesminister () 2008/09:945 Proposition om tonnageskatt av () till finansminister () 2008/09:946 Sameskolan av () till utbildningsminister () 2008/09:947 Försvarsmaktens organisation av () till försvarsminister () 2008/09:948 Initiativ för Aung av () till utrikesminister () 2008/09:949 och EU-ordförandeskapet av () till utrikesminister () 2008/09:950 Fiskeavtal av () till jordbruksminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 23 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 7 § anf. 31 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med anf. 40 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med anf. 86 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 12 § anf. 132 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 14 § anf. 160 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 16 § anf. 192 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 17 § anf. 233 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.